ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/19516/25 Суддя (судді) першої інстанції: Терлецька О.О.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2026 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:
судді-доповідача Аліменка В.О.,
суддів Бєлової Л.В., Кучми А.Ю. 
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Антимонопольного комітету України на рішення Київського окружного адміністративного суду від 26 червня 2025 р. у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Б.М.Л." до Антимонопольного комітету України, треті особи: комунальне некомерційне підприємство "Консультативно-діагностичний центр" Шевченківського району міста Києва, Товариство з обмеженою відповідальністю "Сілмедгруп" про визнання протиправним та скасування рішення-

В С Т А Н О В И Л А:
До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Б.М.Л.» з позовною заявою до Антимонопольного комітету України в особі Комісії з розгляду скарг у сфері публічних закупівель, треті особи: Комунальне некомерційне підприємство «Консультативно-діагностичний центр» Шевченківського району міста Києва, Товариство з обмеженою відповідальністю «Сілмедгруп» про визнання протиправним та скасування рішення № 5543-р/пк-пз від 08.04.2025 року.
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 26 червня 2025 року позов задоволено повністю. 
При цьому суд першої інстанції виходив з того, що Сертифікат на систему управління якістю ДСТУ ISO 9001:2015 "Системи управління якістю. Вимоги" та Сертифікат зовнішньої оцінки якості є різними документами. Сертифікат ДСТУ ISO 9001:2015 не є підтвердженням того, що лабораторія забезпечує зовнішню оцінку якості лабораторних досліджень. Сертифікат не є документом, що підтверджує участь в програмах зовнішньої оцінки якості лабораторних досліджень.
Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, Відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог повністю.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з такого.
Вирішуючи вказаний спір, суд першої інстанції встановив, що 20 лютого 2025 року на порталі електронної системи закупівель PROZORRO (далі - ЕСЗ) замовник оприлюднив оголошення по відкриті торги з особливостями за предметом закупівлі: «ДК 021:2015:85110000-3: Послуги лікувальних закладів та супутні послуги (Послуги з проведення патологогістологічних досліджень)» за ідентифікатором закупівлі UA-2025-02-20-005421-a.
Серед документів оприлюднено Додаток 2 «Перелік документів, які вимагаються для підтвердження відповідності тендерної пропозиції учасника кваліфікаційним та іншим вимогам замовника». Пунктом 15 Додатку 2 встановлено, що учасник процедури закупівлі повинен надати Сертифікат зовнішньої оцінки якості відповідно до предмету закупівлі. 
Згідно з інформацією розміщеною на порталі, тендерні пропозиції подали два учасники - ТОВ «Б.М.Л.» і ТОВ «Сілмедгруп».
26 березня 2025 року, замовник відхилив тендерну пропозицію скаржника - ТОВ «Сілмедгруп» на підставі абзацу 5 підпункту 1 пункту 44 постанови Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» (далі - Особливості) у зв`язку з тим, що скаржник не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у складі своєї тендерної пропозиції, та/або змінив предмет закупівлі (його найменування, марку, модель тощо) під час виправлення виявлених замовником невідповідностей, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей.
27 березня 2025 року замовник визнав переможцем відкритих торгів ТОВ "Б.М.Л." і повідомив про намір укласти з ним договір.
28 березня 2025 року ТОВ «Сілмедгруп» подало в Комісію скаргу щодо порушення замовником порядку проведення процедури закупівлі, в якій просило зобов`язати замовника скасувати рішення про відхилення тендерної пропозиції ТОВ «Сілмедгруп» та рішення про визначення переможцем закупівлі ТОВ «Б.М.Л.».
Рішенням Комісії № 5025-р/пк-пз від 01 квітня 2025 року, скарга була прийнята до розгляду і замовнику надано два робочі дні для надіслання в електронному вигляді органу оскарження відповідні пояснення, документи та матеріали щодо проведення Процедури закупівлі шляхом розміщення їх на веб-порталі уповноваженого органу.
03 квітня 2025 року замовник розмістив пояснення і документи до нього на веб-порталі уповноваженого органу, в Електронній системі закупівель.
08 квітня 2025 року Комісія прийняла рішення № 5543-р/пк-пз, яким скаргу ТОВ «Сілмедгруп» задовольнила та зобов`язала Комунальне некомерційне підприємство "Консультативно-діагностичний центр" Шевченківського району міста Києва (код ЄДРПОУ: 38947811) скасувати рішення про відхилення тендерної пропозиції товариства з обмеженою відповідальністю "СІЛМЕДГРУП" (код ЄДРПОУ: 39694982) та рішення про визначення товариства з обмеженою відповідальністю "Б.М.Л." (код ЄДРПОУ: 44024853) переможцем за процедурою закупівлі - "Послуги з проведення патологогістологічних досліджень", оголошення про проведення якої оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу за № UA-2025-02-20-005421-a.
Не погоджуючись з вказаним рішенням позивач звернувся з даним позовом до суду.
З висновками суду першої інстанції колегія суддів не може не погодитися з огляду на таке.
Правові та економічні основи здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для задоволення потреб держави та територіальних громад визначені Законом України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин (далі - Закон № 922-VIII). Метою цього Закону є забезпечення здійснення закупівель на засадах ефективності та прозорості, формування конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання корупційним проявам у цій сфері та сприяння розвитку добросовісної конкуренції.
Стаття 5 Закону № 922-VIII закріплює основні принципи здійснення закупівель, а саме: забезпечення добросовісної конкуренції між учасниками; досягнення максимальної економії, ефективності та пропорційності; гарантування відкритості й прозорості на всіх етапах проведення закупівель; недопущення дискримінації учасників та забезпечення рівного ставлення до них; здійснення об`єктивного та неупередженого визначення переможця процедури закупівлі або спрощеної закупівлі; запобігання корупційним діям і зловживанням.
Відповідно до статті 22 Закону № 922-VIII тендерна документація підлягає безоплатному оприлюдненню замовником разом із оголошенням про проведення конкурентної процедури закупівлі в електронній системі закупівель шляхом заповнення відповідних електронних форм для забезпечення загального доступу. Така документація не визнається об`єктом авторського права чи суміжних прав. У тендерній документації обов`язково зазначаються:
інструкція щодо підготовки тендерних пропозицій;
один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, визначені статтею 17 Закону, а також інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим вимогам. Замовник не вправі вимагати документального підтвердження інформації щодо підстав, передбачених статтею 17, якщо така інформація є публічною, оприлюднена як відкриті дані згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації» та/або міститься у відкритих державних реєстрах із вільним доступом. Для об`єднань учасників замовник визначає умови подання інформації та спосіб підтвердження відповідності встановленим критеріям;
інформація про технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, зокрема технічна специфікація, а за потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі. Такі характеристики повинні визначатися з урахуванням вимог частини четвертої статті 5 Закону;
інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, які підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим вимогам (за необхідності);
кількість товару та місце його поставки;
місце виконання робіт чи надання послуг та їх обсяги;
строки поставки товарів, виконання робіт або надання послуг;
проєкт договору про закупівлю з обов`язковим визначенням порядку внесення змін до його умов;
опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть подаватися тендерні пропозиції, якщо допускається подання пропозицій щодо частини предмета закупівлі. Замовник може передбачити укладення одного договору з одним учасником у разі його перемоги за кількома лотами;
перелік критеріїв оцінки та методику оцінювання тендерних пропозицій із визначенням питомої ваги кожного критерію. У разі застосування критерію «вартість життєвого циклу» методика повинна містити опис усіх складових витрат та перелік документів, які подаються для їх підтвердження. За потреби дисконтування майбутніх витрат може застосовуватися чинна облікова ставка НБУ. Вартість життєвого циклу може визначатися як сукупність усіх витрат або як така сукупність, поділена на розрахункову одиницю експлуатації;
строк дії тендерної пропозиції, який не може бути меншим ніж 90 днів із дати кінцевого строку подання пропозицій;
валюта, у якій зазначається ціна пропозиції;
мова або мови складання тендерних пропозицій;
кінцевий строк їх подання;
розмір і умови надання забезпечення тендерної пропозиції (якщо це передбачено);
розмір, вид, строк та умови надання, повернення чи неповернення забезпечення виконання договору (якщо воно вимагається);
прізвище, ім`я, по батькові, посаду та електронну адресу посадової особи або осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;
вимогу щодо зазначення учасником інформації про кожного суб`єкта господарювання, якого планується залучити як субпідрядника чи співвиконавця в обсязі не менше 20 % вартості договору - у разі закупівлі робіт або послуг;
опис і приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких не є підставою для відхилення пропозиції. До таких належать технічні помилки та описки, що не впливають на зміст пропозиції.
Тендерна документація може містити й іншу інформацію, передбачену законодавством або таку, яку замовник вважає необхідною включити. Вона також може встановлювати правила визначення грошового еквівалента в договорі за офіційним курсом НБУ станом на дату проведення електронного аукціону. Водночас тендерна документація не повинна містити дискримінаційних вимог чи таких, що обмежують конкуренцію, а також вимагати документального підтвердження інформації, яка є публічною та доступною у відкритих реєстрах. Забороняється вимагати засвідчення документів печаткою та підписом, якщо вони подані як електронні документи з накладенням кваліфікованого електронного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги».
Частина перша статті 18 Закону № 922-VIII передбачає, що Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав осіб, пов`язаних із участю у процедурах закупівель, утворює комісію або комісії з розгляду скарг щодо порушень законодавства у сфері публічних закупівель та здійснює інші повноваження, визначені цим Законом і Законом України «Про Антимонопольний комітет України». Рішення таких комісій ухвалюються від імені Антимонопольного комітету України.
Порядок формування, повноваження та діяльність комісії визначаються Законом № 922-VIII та Законом України «Про Антимонопольний комітет України».
Згідно з частиною шістнадцятою статті 18 Закону № 922-VIII орган оскарження розглядає скаргу та ухвалює рішення на підставі інформації, розміщеної в електронній системі закупівель станом на момент подання скарги, а також інформації, отриманої під час її розгляду.
Для забезпечення розгляду скарг орган оскарження має право витребувати та отримувати в електронній формі від замовників, учасників, контролюючих органів, Уповноваженого органу та інших осіб інформацію, документи й матеріали щодо проведення закупівель. Порядок направлення таких запитів і отримання інформації визначається Регламентом роботи відповідної комісії.
Вказані суб`єкти зобов`язані протягом трьох робочих днів з моменту отримання запиту, але не пізніше дня, що передує розгляду скарги, подати через електронну систему закупівель відповідні матеріали.
Додаткові матеріали, які суб`єкт оскарження або замовник вважають за необхідне подати, повинні бути оприлюднені не пізніше ніж за три робочі дні до дати розгляду скарги комісією.
Відповідно до частин вісімнадцятої - двадцять четвертої статті 18 Закону № 922-VIII за результатами розгляду скарги орган оскарження має право прийняти рішення про наявність або відсутність порушень процедури закупівлі, зокрема порушень порядку оприлюднення інформації, а також визначити заходи щодо їх усунення. Зокрема, замовника може бути зобов`язано скасувати рішення повністю або частково, надати документи чи роз`яснення, усунути дискримінаційні умови, привести документацію у відповідність до законодавства або, якщо усунути порушення неможливо, відмінити процедуру закупівлі.
Рішення органу оскарження має бути мотивованим і містити: висновок щодо наявності чи відсутності порушення; рішення про задоволення скарги повністю або частково чи про відмову в її задоволенні; обґрунтування прийнятого рішення; у разі задоволення скарги - зобов`язання щодо усунення порушень або відновлення процедури закупівлі з моменту попереднього правомірного рішення чи дії.
У рішенні зазначаються: найменування органу оскарження; стислий зміст скарги; мотивувальна та резолютивна частини; строк його оскарження.
Протягом одного робочого дня після прийняття рішення орган оскарження оприлюднює в електронній системі закупівель інформацію про його резолютивну частину, а протягом трьох робочих днів - повний текст рішення. Після розміщення рішення автоматично стає доступним у системі та надсилається суб`єкту оскарження і замовнику.
Рішення органу оскарження набирає чинності з дня його прийняття та є обов`язковим для виконання замовниками й іншими особами, яких воно стосується.
Якщо таке рішення не було оскаржене до суду, воно підлягає виконанню не пізніше ніж через 30 днів із дня його прийняття.
Рішення органу оскарження може бути оскаржене суб`єктом оскарження або замовником до окружного адміністративного суду, юрисдикція якого поширюється на місто Київ, протягом 30 днів із дня його оприлюднення в електронній системі закупівель.
При цьому реалізація права на оскарження в адміністративному порядку не позбавляє суб`єкта оскарження можливості звернутися до суду без попереднього подання скарги до органу оскарження.
Як вбачається з оскаржуваного рішення, Комісія встановила, що пункт 15 Додатку 2 Тендерної документації містив умову про надання учасником Сертифікату зовнішньої оцінки якості відповідно до предмету закупівлі та що замовник оприлюднив на веб-порталі Уповноваженого органу вимогу до скаржника, в якій зазначено про виявлені невідповідності в документах скаржника, зокрема про відсутність сертифікат зовнішньої оцінки якості відповідно до предмету закупівлі, як того вимагає пункт 15 Додатку 2 Тендерної документації. 
Проте, Комісія не дала правової оцінки цим фактам, як підставі для відхилення тендерної пропозиції скаржника. З мотивів рішення вбачається, що Комісія прийняла наданий скаржником Сертифікат на систему управління якістю ДСТУ ISO 9001:2015 "Системи управління якістю. Вимоги" за Сертифікат зовнішньої оцінки якості відповідно до предмету закупівлі, що привело до помилкового висновку Комісії про те, що замовник неправомірно відхилив тендерну пропозицію скаржника.
Відповідно до частини дев`ятої статті 26 Закону України «Про публічні закупівлі» учасник процедури закупівлі зобов`язаний усунути невідповідності в інформації та/або документах, поданих у складі своєї тендерної пропозиції, якщо такі невідповідності були виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій. Таке усунення здійснюється шляхом завантаження через електронну систему закупівель уточнених або нових документів протягом 24 годин з моменту оприлюднення замовником повідомлення з вимогою про усунення виявлених невідповідностей.
Замовник, у свою чергу, здійснює розгляд тендерних пропозицій з урахуванням того, чи були учасниками виправлені встановлені невідповідності, або ж вони залишилися невиправленими.
Скаржник у визначений законодавством та встановлений замовником строк не виконав вимогу щодо усунення порушень, не усунув виявлені невідповідності та не надав Сертифікат зовнішньої оцінки якості відповідно до предмета закупівлі, як це прямо передбачено пунктом 15 Додатку 2 до Тендерної документації.
Згідно з пунктом 2 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію із наведенням відповідної аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає вимогам до учасника, встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону відповідно до законодавства.
Відповідно до абзацу п`ятого підпункту 1 пункту 44 постанови Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» (далі - Особливості) замовник відхиляє тендерну пропозицію з відповідним обґрунтуванням у разі, якщо учасник процедури закупівлі протягом 24 годин із моменту розміщення повідомлення про усунення невідповідностей не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, поданих у складі пропозиції, та/або змінив предмет закупівлі (зокрема його найменування, марку, модель тощо) під час усунення таких невідповідностей.
Наведені положення Закону та Особливостей мають імперативний характер і не передбачають жодних винятків. За наявності визначених підстав відхилення тендерної пропозиції є не правом, а обов`язком замовника.
Судом встановлено, що замовник на підставі рішення уповноваженої особи, оформленого протоколом № 66 від 26.03.2025 року, обґрунтовано та правомірно відхилив тендерну пропозицію скаржника.
Разом з тим колегія суддів зазначає, що Комісія без належного мотивування погодилася з доводами скаржника щодо правомірності надання ним Сертифіката на систему управління якістю ДСТУ ISO 9001:2015 «Системи управління якістю. Вимоги» як аналога Сертифіката зовнішньої оцінки якості, який вимагався пунктом 15 Додатку 2 до Тендерної документації.
Оцінюючи тендерні пропозиції учасників - як під час прийняття рішення про відхилення пропозиції скаржника, так і при визначенні ТОВ «Б.М.Л.» переможцем процедури закупівлі - замовник не враховував та не оцінював надані учасниками Сертифікати на систему управління якістю ДСТУ ISO 9001:2018 та ДСТУ ISO 9001:2015, оскільки подання таких документів не передбачалося вимогами тендерної документації.
Згідно з підпунктом 9 пункту 13 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з медичної практики, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 02.03.2016 № 285, ліцензіат зобов`язаний забезпечувати як внутрішньолабораторний, так і зовнішній контроль якості лабораторних вимірювань у разі наявності в структурі закладу лабораторії.
Пункт 16 зазначених Ліцензійних умов встановлює, що суб`єкт господарювання, у структурі якого функціонують клініко-діагностичні лабораторії (зокрема біохімічні, імунологічні, вірусологічні, мікробіологічні, медико-генетичні, патогістологічні та інші), зобов`язаний забезпечити їх атестацію або акредитацію, а також здійснення зовнішнього та внутрішнього контролю якості досліджень і вимірювань.
Дотримання цих вимог перевіряється контролюючим органом під час проведення планових або позапланових заходів державного нагляду (контролю) за додержанням суб`єктом господарювання законодавства у сфері медичної практики, що підлягає ліцензуванню, відповідно до наказу МОЗ України від 05.03.2019 № 500 «Про затвердження переліку питань та уніфікованої форми акта…».
Відповідно до пункту 20 частини першої статті 1 Закону України «Про стандартизацію» стандарт - це нормативний документ, прийнятий на основі консенсусу уповноваженим органом, який установлює для загального та багаторазового застосування правила, настанови або характеристики щодо діяльності чи її результатів та спрямований на досягнення оптимального рівня впорядкованості у певній сфері.
Згідно з пунктом 5.6.3 стандарту ДСТУ ISO 15189:2015 «Медичні лабораторії - Вимоги до якості та компетентності», затвердженого наказом ДП «УКРНДНЦ» від 22.06.2015 № 61, лабораторія повинна брати участь у програмах міжлабораторних порівнянь, зокрема у програмах зовнішнього оцінювання якості або перевірки професійного рівня, які є релевантними для відповідних досліджень та інтерпретації їх результатів. Лабораторія зобов`язана відстежувати результати своєї участі в таких програмах та вживати коригувальних заходів у разі невідповідності встановленим вимогам до функціональних характеристик.
Перевіривши доводи позивача, суд погоджується з тим, що Сертифікат на систему управління якістю ДСТУ ISO 9001:2015 «Системи управління якістю. Вимоги» та Сертифікат зовнішньої оцінки якості є різними за своєю правовою природою та змістом документами. Сертифікат відповідності ДСТУ ISO 9001:2015 не підтверджує забезпечення лабораторією зовнішньої оцінки якості лабораторних досліджень і не є доказом участі у програмах зовнішнього оцінювання якості.
Отже, скаржник не виконав вимогу замовника, встановлену пунктом 15 Додатку 2 до Тендерної документації, та не надав Сертифікат зовнішньої оцінки якості відповідно до предмета закупівлі. Це стало належною та обґрунтованою підставою для відхилення його тендерної пропозиції, а також для визнання позивача переможцем процедури закупівлі, оскільки останній надав відповідний Сертифікат і підтвердив свою відповідність вимогам Тендерної документації.
З урахуванням викладеного судова колегія вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про задоволення позовних вимог. 
Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Таким чином, судова колегія приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -
П О С Т А Н О В И Л А :
Апеляційну скаргу Антимонопольного комітету України - залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 26 червня 2025 року - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення, є остаточною та не підлягає касаційному оскарженню, відповідно до п. 2 частини п`ятої ст. 328 КАС України.

Суддя-доповідач В.О. Аліменко

Судді Л.В. Бєлова

А.Ю. Кучма