УХВАЛА

17 квітня 2026 року
м. Київ

справа № 757/38615/24-ц
провадження № 61-2059св26
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Тітова М. Ю.,
розглянув при попередньому розгляді справи у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «НТ Аденіум» про стягнення безпідставно набутих грошових коштів,за касаційною скаргою ОСОБА_2 , в інтересах якого діє представник - адвокат Сагайдак Андрій Васильович, на ухвалу Київського апеляційного суду від 16 лютого 2026 року у складі колегії суддів: Лапчевської О. Ф., Березовенко Р. В., Мостової Г. І.,
ВСТАНОВИВ:
10 жовтня 2024 року ОСОБА_2 , як третя особа з самостійними вимогами, звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «НТ Аденіум»(далі - ТОВ «НТ Аденіум»), про визнання грошових коштів спільною сумісною власністю та стягнення безпідставно набутих грошових коштів.
29 липня 2025 року Печерський районний суд м. Києва постановив ухвалу, якою відмовив ОСОБА_2 у прийнятті позовної заяви та вступі третьої особи з самостійними вимогами у справі № 757/38615/24-ц.
Не погодившись з указаною ухвалою суду, ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу.
16 лютого 2026 року Київський апеляційний суд постановив ухвалу, якою повернув апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 29 липня 2025 року.

18 лютого 2026 ОСОБА_2 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою. Сформованою Сагайдаком А. В. в системі «Електронний суд», у якій просить скасувати ухвалу Київського апеляційного суду від 16 лютого
2026 року та передати справу на розгляд до суду апеляційної інстанції .

Ухвалою Верховного Суду від 23 лютого 2026 року відкрито касаційне провадження за поданою касаційною скаргою та витребувано матеріали цивільної справи.

08 квітня 2026 року матеріали цивільної справи надійшли до Верховного Суду.

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.
Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.
Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.
З урахуванням категорії та складності справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду в складі п`яти суддів.
Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «НТ Аденіум» про стягнення безпідставно набутих грошових коштів,за касаційною скаргою ОСОБА_2 , в інтересах якого діє представник - адвокат Сагайдак Андрій Васильович, на ухвалу Київського апеляційного суду від 16 лютого 2026 року призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.
Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
Судді: Є. В. Коротенко

А. Ю. Зайцев

М. Ю. Тітов