КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД 	

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2026 року м. Кропивницький Справа №340/7856/25

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Момонт Г.М., розглянув у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження у м. Кропивницькому адміністративну справу
за позовом: Кропивницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної інспекції архітектури та містобудування України
до відповідача: Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради,
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача: Приватне підприємство «Лайтнінг-Кір»,
про визнання протиправним та скасування наказу, скасування містобудівних умов та обмежень.

Кропивницька окружна прокуратура в інтересах держави в особі Державної інспекції архітектури та містобудування України звернулася з позовом до Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради про:
- визнання протиправним та скасування наказу Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради від 21.03.2024 р. №137, яким затверджено Містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва «Нове будівництво швидкоспоруджувальної захисної споруди цивільного захисту з зупинкою для транспорту та допоміжною будівлею по вул. Преображенській (біля буд. №5) у м. Кропивницький, кадастровий номер земельної ділянки 3510100000:29:268:0028»;
- скасування містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва «Нове будівництво швидкоспоруджувальної захисної споруди цивільного захисту з зупинкою для транспорту та допоміжною будівлею по вул. Преображенській (біля буд. №5) у м. Кропивницький, кадастровий номер земельної ділянки 3510100000:29:268:0028», які затверджені наказом Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради від 21.03.2024 р. №137, відомості про які внесено до Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва за №МU01:8479:0212:0057:4346 (реєстраційний номер А3328479021183797128 від 21.03.2024 р.) приватному підприємству «Лайтнінг-Кір».
В обґрунтування позовних вимог прокурор зазначив, що рішенням Кропивницької міської ради від 19.10.2023 р. №1756 «Про передачу ПП «Лайтнінг-Кір» в оренду земельної ділянки по вул. Преображенській (біля будинку № 5)» затверджено приватному підприємству «Лайтнінг-Кір» проєкт землеустрою щодо відведення земельної ділянки в оренду по вул. Преображенській (біля будинку № 5) загальною площею 0,0276 га, вид цільового призначення: 03.15 – для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови, вид використання – для розміщення інженерної споруди (укриття), за рахунок земель житлової та громадської забудови. Пунктом 3 зазначеного рішення ради передано в оренду строком на 49 років ПП «Лайтнінг-Кір» вказану земельну ділянку загальною площею 0,0276 га (кадастровий номер 3510100000:29:268:0028) вид цільового призначення: 03.15 – для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови, вид використання - для розміщення інженерної споруди (укриття), за рахунок земель житлової та громадської забудови. 09.01.2024 р. між Кропивницькою міською радою та ПП «Лайтнінг-Кір» укладено договір оренди земельної ділянки №3 строком на 49 років. Департаментом містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради 21.03.2024 р. (наказ №137) за заявою замовника – ПП «Лайтнінг-Кір» надано Містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва (далі – Містобудівні умови та обмеження) №MU01:8479:0212:0057:4346 (реєстраційний номер А3328479021183797128 від 21.03.2024 р.) на нове будівництво швидкоспоруджувальної захисної споруди цивільного захисту з зупинкою для транспорту та допоміжною будівлею по вул. Преображенській (біля буд. №5) у м. Кропивницький, кадастровий номер земельної ділянки 3510100000:29:268:0028. Встановлено, що надані містобудівні умови та обмеження видані з порушенням чинного законодавства, оскільки їх видача суперечить містобудівній документації – Генеральному плану м. Кіровограда, Плану зонування території міста Кіровограда (м. Кропивницький), Плану червоних ліній магістральних вулиць м. Кропивницького, проєктуємий об`єкт будівництва планується розмістити в межах червоних ліній та в охоронній зоні інженерних комунікацій – кабелів ЛЕП ПРаТ «Кіровоградобленерго». Прокурор вважає, що Департамент містобудування та архітектури Кропивницької міської ради мав відмовити ПП «Лайтнінг-Кір» у наданні містобудівних умов та обмежень забудови на земельній ділянці з кадастровим номером 3510100000:29:268:0028 з огляду на невідповідність намірів забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні (Генерального плану м. Кіровограда, Плану зонування території м. Кіровограда (м. Кропивницького), Плану червоних ліній магістральних вулиць м. Кропивницького), оскільки земельна ділянка розташована в межах червоних ліній, надання ПП «Лайтнінг-Кір» вихідних даних для проектування запланованого замовником будівництва у вигляді оскаржуваних містобудівних умов та обмежень у частині будівництва допоміжної будівлі, які не відповідають положенням містобудівної документації на місцевому рівні – Генеральному плану м. Кіровограда (м. Кропивницького), Плану зонування території м. Кіровограда (м. Кропивницького), призводить до порушення законодавства у сфері містобудування та зумовлює наявність достатніх підстав для їх скасування. Прокурор зазначає, що Департамент містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради, видаючи оскаржувані містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва, діяв суперечливо та створив правову невизначеність стосовно режиму використання земельної ділянки з кадастровим номером 3510100000:29:268:0028, оскільки, з одного боку, відповідно до виданих містобудівних умов та обмежень ПП «Лайтнінг-Кір» набуває право на будівництво захисної споруди цивільного захисту, допоміжної будівлі та зупинки для громадського транспорту, а з другого боку, містобудівною документацією забороняється розміщувати на вказаній земельній ділянці будь-які будівлі, оскільки вона розташована в межах червоних ліній, а вид використання земельної ділянки згідно договору оренди землі передбачає розміщення на ній виключно інженерної споруди – укриття. Крім того встановлено, що у межах земельної ділянки з кадастровим номером 3510100000:29:268:0028 розташовані інженерні комунікації – мережі ПрАТ «Кіровоградобленерго», а саме: КЛ-10 кВ ЦРП-2 – ТП-825 (лист ПрАТ «Кіровоградобленерго» від 01.08.2025 р. №3335/05/07, протокол огляду місця події від 17.10.2025 р.). Оскільки в межах земельної ділянки з кадастровим номером 3510100000:29:268:0028 розташована лінія електропередач КЛ-10 кВ, має бути встановлена охоронна зона електричних мереж на відстані 10 м. Вищевикладене свідчить про те, що наказ Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради №137 від 21.03.2024 р. та затверджені вказаним наказом Містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва №MU01:8479:0212:0057:4346 (реєстраційний номер А3328479021183797128 від 21.03.2024 р.) на нове будівництво швидкоспоруджувальної захисної споруди цивільного захисту з зупинкою для транспорту та допоміжною будівлею по вул. Преображенській (біля буд. №5) у м. Кропивницький на земельній ділянці з кадастровим номером 3510100000:29:268:0028, суперечать вимогам містобудівного законодавства, а тому підлягають скасуванню. Здійснення забудови, наміри якої суперечать вимогам містобудівної документації (Генерального плану населеного пункту, Плану зонування території населеного пункту, Плану червоних ліній магістральних вулиць) нівелює мету планування та забезпечення сталого розвитку населеного пункту. Тобто порушує суспільні інтереси, які виражаються у забезпеченні дотримання правил благоустрою населеного пункту, спрямованих на створення умов, сприятливих для життєдіяльності людини. Містобудівні умови та обмеження, які не відповідають Генеральному плану населеного пункту та іншій містобудівній документації на місцевому рівні не можуть вважатися такими, що враховують громадські та приватні інтереси при плануванні та забудові територій. Видача зазначених містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва, в яких запроектовано будівництво не лише захисної споруди цивільного захисту, а і допоміжної будівлі (що не було перебачено договором оренди землі), викликала значний суспільний резонанс та обурення містян у соціальних мережах та медіа, стала приводом для звернення жителів з міста з електронною петицією до органу місцевого самоврядування щодо скасування зазначених містобудівних умов та обмежень. Видача та затвердження відповідачем оскаржуваних містобудівних умов та обмежень, усупереч вимогам земельного законодавства щодо використання земельної ділянки та вимогам Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» щодо забудови земельної ділянки з дотриманням вимог містобудівного законодавства, нівелює мету планування та забезпечення сталого розвитку територій, а отже порушує інтереси держави у вказаній сфері. Фактично звернення прокурора до суду спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності щодо забезпечення дотримання уповноваженим органом містобудування та архітектури, який входить у структуру виконкому органу місцевого самоврядування, вимог законодавства, зокрема щодо цільового використання земельних ділянок, при реалізації наданих повноважень, що беззаперечно становить суспільний інтерес. У разі залишення діючими оскаржуваних містобудівних умов і обмежень їх подальше використання для отримання інших документів для будівництва безпосередньо вплине на передбачене ст.5 Конституції України право громадян здійснювати владу безпосередньо і через органи державної влади та органи місцевого самоврядування, оскільки дані містобудівні умови не відповідають цільовому призначенню земельної ділянки та суперечать містобудівній документації на місцевому рівні. За таких обставин, у зазначеному випадку наявний як державний, так і суспільний інтерес, який полягає у необхідності дотримання встановленого Конституцією України принципу верховенства права, задоволенні суспільної потреби у відновленні правових та організаційних основ планування, забудови та іншого використання земельних ділянок, спрямованих на забезпечення сталого розвитку населених пунктів, порушення яких, суперечить державній політиці у сфері містобудування, а також порушує інтереси держави та територіальної громади. Суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого законом віднесені відповідні повноваження по зверненню до суду про скасуванню містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки є Державна інспекція архітектури та містобудування України. Державна інспекція архітектури та містобудування України, як компетентний орган, не здійснює захист інтересів держави у судовому порядку, що полягає у не зверненні до суду з відповідним позовом після отримання інформації про порушення інтересів держави, прокурор звертається до суду із даним позовом в інтересах держави в особі Державної інспекції архітектури та містобудування України, як єдиного компетентного органу, уповноваженого здійснювати державний архітектурно-будівельний нагляд за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності уповноваженими органами містобудування та архітектури.
Представником відповідача подано відзив на позовну заяву відповідно до якого заперечує проти задоволення позову (а.с.199-206, Т.1). Представник відповідача зазначив, що 06.03.2024 р. до відповідача через Центр надання адміністративних послуг звернулось ПП «Лайтінг-Кір» з заявою про видачу містобудівних умов та обмежень для проєктування об`єкта будівництва: Нове будівництво швидкоспоруджувальної захисної споруди цивільного захисту з зупинкою для транспорту та допоміжною будівлею за адресою: Кіровоградська область, м. Кропивницький, вул. Преображенська (біля будинку №5), к.н. з.д. 3510100000:29:268:0028. До заяви ПП «Лайтінг-Кір» було долучено: копії документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою (договір оренди земельної ділянки від 09.01.2024 р. №3); викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000. Тобто до заяви про видачу МУіО долучено повний пакет документів, для розгляду відповідачем питання видачі МУіО. Подання заявником повного пакету документів для розгляду вказаного питання також не заперечується прокурором. Відповідачем, перевіряючі наміри забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні установлено, що земельна ділянка з к.н. 3510100000:29:268:0028 згідно з планом зонування міста Кропивницького в переважній своїй частині знаходиться в Громадській зоні Г-6, де супутнім видом забудови є споруди комунальної та інженерної інфраструктури. Захисні споруди цивільного захисту, зокрема укриття, які за своїм характером є інженерними спорудами, належать до супутніх видів забудови, що допускаються у громадській зоні Г-6. Відповідно, розміщення укриття в межах громадської зони Г-6 є дозволеним та таким, що відповідає встановленому режиму використання території. Можливість будівництва споруди цивільного захисту та допоміжної будівлі передбачена ДБН В.2.2-5:2023 «Захисні споруди цивільного захисту», а саме пунктами 7.2.1.3 та 7.2.2.3 якими визначаються види допоміжних приміщень під час улаштування укриття, зокрема санітарно-гігієнічні приміщення, приміщення для вентиляційного та фільтровентиляційного обладнання, приміщення зберігання забрудненого одягу, приміщення для аварійних джерел живлення (в тому числі акумуляторних батарей, дизельної електростанції), складське приміщення (для меблів, інвентарю). Пунктом 11.2.3.3 передбачення систем опалення захисних споруд та СПП з встановленням всередині таких споруд нагрівальних приладів з використанням для опалення (нагріву теплоносія) відкритого вогню не допускається. Використання таких приладів для опалення захисних споруд та СПП, зокрема котлів та пічок на твердому паливі, допускається за умов їх розміщення в окремому приміщенні за межами захисної споруди, відділеному від неї протипожежною стіною 2 типу. Використання котлів на зрідженому та газоподібному паливі, що застосовуються в якості джерела в індивідуальних системах опалення захисних споруд та споруд подвійного призначення допускається за межами таких споруд, в окремо розташованій будівлі, з урахуванням вимог ДБН В.2.5-77. Таким чином, у громадській зоні Г-6 правомірним є як будівництво укриття, так і спорудження окремої будівлі, необхідної для забезпечення його роботи, оскільки така допоміжна споруда є функціональним елементом об`єкта цивільного захисту та відповідає вимогам ДБН і містобудівної документації. Окремо, при перевірці намірів забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні установлено, що земельна ділянка з к.н. 3510100000:29:268:0028 згідно з планом зонування міста Кропивницького в меншій свої частині знаходиться в зоні транспортної інфраструктури ТР – зоні магістральних вулиць, майданів ТР-2. Розміщення зупинки для транспорту є правомірним/можливим у зоні транспортної інфраструктури ТР – зоні магістральних вулиць, майданів (у червоних лініях) ТР-2. Відповідно до вимог законодавства, будівництво об`єктів у межах червоних ліній допускається за умови погодження з уповноваженим органом Національної поліції, у даному випадку – з Головним управлінням Національної поліції в Кіровоградській області. Отже, відповідач, здійснюючи перевірку відповідності намірів заявника вимогам містобудівної документації та законодавства, діяв у межах наданих повноважень та обґрунтовано встановив відсутність порушення умов містобудівної документації. Відтак відсутні підстави для висновку про невідповідність забудови вимогам містобудівної документації, так само як і підстави для відмови заявнику з інших обґрунтувань. На переконання представника відповідача, надані у цьому відзиві обґрунтування можливості забудови земельної ділянки відповідними об`єктами ґрунтуються на положеннях Генерального плану міста Кропивницького, плану зонування території, вимогах ДБН та інших нормативних актах, які регулюють питання планування та забудови територій. Відповідач діяв у межах наданих повноважень, у спосіб, передбачений законом, та з дотриманням вимог містобудівної документації, що прямо виключає наявність будь-яких порушень при наданні містобудівних умов та обмежень. Таким чином, наведені прокурором доводи не узгоджуються з фактичними матеріалами справи та правовим регулюванням, а тому не можуть бути визнані обґрунтованими.
Прокурором подано відповідь на відзив у якій зазначено, що представником відповідача не спростовується, що відповідно до викопіювання з Генерального плану м. Кіровограда (м. Кропивницького) земельна ділянка в районі вул. Преображенської (біля буд. №5) в м. Кропивницькому знаходиться в межах території магістральних вулиць та доріг загальноміського значення; а відповідно до викопіювання з Плану червоних ліній магістральних вулиць м. Кропивницького земельна ділянка розташована межах червоних ліній. Водночас, основним видом містобудівної документації на місцевому рівні є генеральний план населеного пункту, а тому відповідність намірів забудови містобудівній документації на місцевому рівні, під час прийняття рішення про надання або відмову в наданні містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, уповноважений орган визначає, виходячи із містобудівної документації на місцевому рівні – Генерального плану та Плану зонування території, якщо такий розроблено. При видачі оскаржуваних містобудівних умов та обмежень не враховано положення основного виду містобудівної документації на місцевому рівні – Генерального плану м. Кропивницького, а також положення Плану зонування території м. Кропивницького (у частині розташування земельної ділянки в зоні ТР-2), Плану червоних ліній магістральних вулиць. Таким чином, при опрацюванні відповідності намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні Департамент мав відмовити у видачі містобудівних умов та обмежень на підставі п.3 ч.4 ст.29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Здійснення забудови, наміри якої суперечать вимогам містобудівної документації (Генерального плану населеного пункту, Плану зонування території населеного пункту, Плану червоних ліній магістральних вулиць) нівелює мету планування та забезпечення сталого розвитку населеного пункту. Тобто порушує суспільні інтереси, які виражаються у забезпеченні дотримання правил благоустрою населеного пункту, спрямованих на створення умов, сприятливих для життєдіяльності людини. Містобудівні умови та обмеження, які не відповідають Генеральному плану населеного пункту та іншій містобудівній документації на місцевому рівні не можуть вважатися такими, що враховують громадські та приватні інтереси при плануванні та забудові територій. У відзиві зазначено, що можливість будівництва споруди цивільного захисту та допоміжної будівлі передбачена ДБН В.2.2-5:2023 «Захисні споруди цивільного захисту», якими визначаються види допоміжних приміщень під час улаштування укриття. Захисна споруда цивільного захисту – це інженерна споруда, призначена для укриття населення, техніки та майна від небезпечних факторів, що виникають внаслідок надзвичайних ситуацій (у мирний час) або від дії засобів ураження (в особливий період). До таких споруд належать сховища, протирадіаційні укриття, швидкоспоруджувапьні захисні споруди, а також споруди подвійного призначення та найпростіші укриття. У статті 1 Закону України «Про енергетичну ефективність будівель» визначено поняття будівлі – це різновид наземної споруди, пов`язаної фундаментом із землею (ґрунтом), що складається з несучих та огороджувальних сполучених (несучо-огороджувальних) конструкцій, які утворюють приміщення, інженерних систем та в якій використовується енергія з метою створення належних умов проживання та/або життєдіяльності людей. Чинне законодавства, а також вимоги містобудівної документації на місцевому рівні, забороняють розміщення в межах червоних ліній об`єктів, будівель, споруд або їх частин. Крім того, встановлено, що у межах земельної ділянки з кадастровим номером 3510100000:29:268:0028 розташовані інженерні комунікації – мережі ПрАТ «Кіровоградобленерго», а саме: КЛ-10 кВ ЦРП-2 – ТП-825 (лист ПрАТ «Кіровоградобленерго» від 01.08.2025 р. №3335/05/07, протокол огляду місця події від 17.10.2025 р.). Оскаржувані містобудівні умови та обмеження не містять відомостей щодо наявності охоронної зони інженерних комунікацій та встановлених у зв`язку з цим обмежень для проектування об`єкта будівництва. Як наслідок – споруду планується розмістити безпосередньо в межах лінії електропередач та її охоронній зоні, що суперечить положенням Закону України «Про землі енергетики та правовий режим спеціальних зон енергетичних об`єктів» та Правилам охорони електричний мереж, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2022 р. №1455. Вказане, у разі пошкодження кабелів електропередачі, може становити загрозу для життя та здоров`я населення. Основним видом містобудівної документації на місцевому рівні є генеральний план населеного пункту. На підставі нього розробляються план зонування та детальний план території, які уточнюють положення генерального плану і не можуть йому суперечити. Тому, в разі невідповідності плану зонування та/або детального плану території генеральному плану населеного пункту, уповноважений орган, при вирішенні питання про надання вихідних даних для проектування об`єкта будівництва у вигляді містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки й перевірці намірів її забудови щодо відповідності містобудівній документації на місцевому рівні, повинен враховувати вимоги саме генерального плану. Відтак, наказ Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради №137 від 21.03.2024 р. та затверджені вказаним наказом Містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва №MU01:8479:0212:0057:4346 (реєстраційний номер А3328479021183797128 від 21.03.2024 р.) на нове будівництво швидкоспоруджувальної захисної споруди цивільного захисту з зупинкою для транспорту та допоміжною будівлею по вул. Преображенській (біля буд. №5) у м. Кропивницький на земельній ділянці з кадастровим номером 3510100000:29:268:0028, суперечать вимогам містобудівного законодавства, а тому підлягають скасуванню (а.с.211-214, Т.1).
Представником відповідача подано заперечення на відповідь на відзив у якому зазначено, що викладені у відповіді на відзив, базуються на зосередженні уваги на окремих положеннях містобудівного законодавства, без урахування їх системного застосування та взаємозв`язку між різними видами містобудівної документації. Представник відповідача зауважує, що доводи прокуратури, побудовані, зокрема на аналізі ескізних або не затверджених проєктних матеріалів, не мають жодного правового значення для оцінки законності виданих МУіО. Навіть гіпотетична невідповідність майбутнього проєкту вимогам містобудівної документації не може бути підставою для скасування МУіО, оскільки відповідальність за відповідність проєкту покладається на замовника та проєктувальника, а не на орган, який надав вихідні дані. На переконання представника відповідача, твердження про невідповідність намірів забудови Генеральному плану не підтверджені жодним належним доказом. Навпаки, встановлено, що земельна ділянка в переважній частині розташована у громадській зоні Г-6, у якій прямо передбачено можливість розміщення споруд комунальної та інженерної інфраструктури. Захисні споруди цивільного захисту за своєю правовою та функціональною природою є інженерними спорудами, мають стратегічне значення для захисту населення. Посилання на практику Верховного Суду щодо пріоритетності Генерального плану як основного виду містобудівної документації саме по собі не є визначальним для вирішення цієї справи, оскільки така практика застосовується у випадках наявності суперечностей між різними видами містобудівної документації. У даному ж випадку положення Генерального плану та Плану зонування не перебувають у конфлікті, а взаємно доповнюють одне одного та узгоджуються в частині можливості розміщення інженерних споруд і об`єктів транспортної інфраструктури, що виключає необхідність застосування підходу щодо їх ієрархічного протиставлення. Представник відповідача наголошує на тому, що чинне законодавство встановлює не заборону, а спеціальний режим використання території в межах червоних ліній, який реалізується через процедуру погодження з уповноваженими органами, зокрема з Національною поліцією. Саме цей режим був коректно і повно врахований у містобудівних умовах та обмеженнях шляхом встановлення прямого обов`язку погодження розміщення об`єкта. Твердження про нібито допустимість у межах червоних ліній виключно модульних укриттів, на переконання представника відповідача, є необґрунтованим. ДБН В.2.2-5:2023 не містять жодної норми, яка обмежує види захисних споруд цивільного захисту лише модульними або тимчасовими конструкціями. Навпаки, нормативи прямо передбачають можливість проєктування капітальних споруд, споруд подвійного призначення та окремих допоміжних будівель, необхідних для їх функціонування. Представник відповідача вказує, що будівельні норми прямо допускають розміщення окремих приміщень та інженерних елементів укриття за межами основної захисної споруди, у тому числі в окремо розташованих будівлях, що зумовлено вимогами безпеки, пожежного захисту та експлуатації. Така допоміжна будівля не є самостійним об`єктом забудови, а функціонально та юридично є складовою інженерної інфраструктури укриття. Доводи щодо охоронних зон інженерних мереж не спростовують правомірність виданих МУіО. Орган містобудування не наділений повноваженнями самостійно встановлювати або визначати межі охоронних зон ліній електропередач. Такі зони підлягають визначенню в документації із землеустрою та реєстрації в Державному земельному кадастрі. За відсутності зареєстрованих обмежень орган діяв у межах закону, одночасно передбачивши у МУіО обов`язок погодження з оператором мереж, що повністю відповідає спеціальному законодавству у сфері енергетики. Представник відповідача вважає, що відповідь на відзив не містить нових обставин або правових аргументів, які б свідчили про протиправність виданих містобудівних умов та обмежень 235-236, Т.1).
Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 24.11.2025 р. відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін (а.с.156-157, Т.1).
05.12.2025 р. представником позивача подано пояснення у яких зазначено, що на період воєнного стану ДІАМ не уповноважена проводити планові та позапланові заходів державного нагляду (контролю). Водночас це не означає, що прокурор наділений цими повноваженнями на період воєнного стану і без проведення уповноваженим органом перевірки, за результатами якої встановлено відповідні порушення, одразу звертатись до суду із скасуванням рішення про затвердження містобудівних умов та обмежень. Представник позивача вважає необґрунтованою позицію прокурора щодо «бездіяльності» ДІАМ як підстави для звернення до суду у даній справі (а.с.165-167, Т.1).
Суд враховує, що представник позивача, заперечуючи щодо наявності у прокурора права на звернення до суду з відповідним позовом, не подав до суду відмову від позову, поданого прокурором у даній справі.
08.12.2025 р. представником третьої особи подано письмові пояснення у яких вказано, що ПП «Лайтнінг-Кір» є користувачем земельної ділянки площею 0,0276 га з кадастровим номером 3510100000:29:268:0028 на підставі договору оренди земельної ділянки №3 від 09.01.2024 р. Відповідно до договору оренди вказана земельна ділянка передавалась в платне користування за рахунок земель житлової та громадської забудови, вид цивільного призначення - 03.15 для будівництва і обслуговування інших будівель громадської забудови , вид використання - для розміщення інженерної споруди (укриття), місце розташування - вул. Преображенська (біля буд. №5) у м. Кропивницький. Вказаний договір оренди земельної ділянки належним чином зареєстрований в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 10.01.2024 р. Для реалізації свого права на забудову орендованої земельної ділянки відповідно до її цільового призначення ПП «Лайтнінг-Кір» звернулось до відповідача про надання Містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкту будівництва на «Нове будівництво швидкоспоруджувальної захисної споруди цивільного захисту з зупинкою для транспорту та допоміжною будівлею по вул. Преображенській (біля буд. №5) у м. Кропивницький». Департаментом містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради 21.03.2024 р. (наказ №137) надано Містобудівні умови та обмеження для проектування будівництва №MU01:8479:0212:0057:4346 (реєстраційний номер А3328479021183797128 від 21.03.2024 р.) на нове будівництво швидкоспоруджувальної захисної споруди цивільного захисту з зупинкою для транспорту та допоміжною будівлею по вул. Преображенській (біля буд. №5) у м. Кропивницький, кадастровий номер земельної ділянки 3510100000:29:268:0028. ПП «Лайтнінг-Кір» подало всі необхідні документи, передбаченні законодавством, а саме частиною 3 статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», перелік необхідних до подання документів є вичерпним, та правомірно розраховувало на законність рішення відповідача. Представник третьої особи зазначає, що ПП «Лайтнінг-Кір» замовлено робочий проект ПрАТ «Кіровоградобленерго» на винесення ділянки кабельних ліній КЛ-10кВ за межі земельної ділянки об`єкта будівництва та укладено з ПрАТ «Кіровоградобленерго» договір на виконання зазначених робіт. Підприємством направлено листа до Обласного комунального виробничого підприємства «Дніпро-Кіровоград» щодо винесення за межі орендованої земельної ділянки водопровідних мереж, та отримано листа від 16.06.2025 р. №914/02/к за яким водопровід, який проходить на території забудови «Захисної споруди цивільного захисту з зупинкою для транспорту та допоміжною будівлею» є недіючим, винесення не потребує. Тому твердження позивача, що розташування інженерних мереж на території орендованої земельної ділянки є перешкодою для її забудови, є необґрунтованим, так як підприємством «Лайтнінг-Кір» вже отримано всі необхідні дозволи та укладено відповідні договори щодо їх винесення за межі орендованої ділянки. Проектними рішеннями було передбачено винесення на перший поверх ряду допоміжних приміщень, необхідних для розміщення обслуговуючого та чергового персоналу (кімната охорони та безперервного моніторингу стану систем життєзабезпечення об`єкта, кімната відпочинку та прийому їжі охорони та обслуговуючого персоналу, санвузол), а також для розміщення додаткового та резервного обладнання (технічне приміщення, електрощитова, генераторна, кімната резервного обладнання системи вентиляції). Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.07.2018 р. №579 (зі змінами) затверджено Вимоги щодо утримання та експлуатації об`єктів фонду захисних споруд цивільного захисту, якими передбачено , що доступ до захисних споруд має бути забезпечений для населення у разі приведення їх готовність або у разі виникнення надзвичайних ситуацій. На практиці під час військового стану та частих повітряних тривог, це означає необхідність негайного реагування охорони по відчиненню укриття та забезпечення безперешкодного доступу до нього. З вищезазначених Вимог випливає, що для безперешкодного доступу до укриття, наявність цілодобового чергування охорони є обов`язковою та необхідною умовою його належного функціонування, отже наявність кімнати охорони є вимушеною необхідністю для належного функціонування укриття. Крім того, будівництво захисної споруди з надбудовою дає можливість частково зменшити глибину розміщення укриття та завдяки архітектурним рішенням щодо влаштування першого поверху передбачає естетичне приховування двох надземних входів до укриття, які без надбудови виглядали б дисгармонійно у міському середовищі. Таким чином, споруда набуває архітектурної цілісності та органічно інтегрується в існуючу забудову. Прийняті проектні рішення також дали можливість збільшити місткість захисної споруди з 19 до 37 осіб, що дозволяє забезпечити захист майже вдвічі більшої кількості громадян. Один вхід до захисної споруди розташований в місці розміщення наявної транспортної зупинки, результатом чого стало передбачення будівництва зупинки громадського транспорту з влаштуванням окремого входу до захисної споруди. Містобудівними умовами та обмеженнями для проектування будівництва №MU01:8479:0212:0057:4346 (реєстраційний номер А3328479021183797128 від 21.03.2024 р.) на нове будівництво швидкоспоруджувальної захисної споруди цивільного захисту з зупинкою для транспорту та допоміжною будівлею по вул. Преображенській (біля буд. №5) у м. Кропивницький, кадастровий номер земельної ділянки 3510100000:29:268:0028 передбачено наступне: «До червоних ліній: Проєктуєму будівлю розмістити в межах червоних ліній. Місце розташування погодити з Головним управлінням національної поліції в Кіровоградській області». Можливість будівництва споруд в межах червоних ліній закріплена законодавчо, зокрема в статті 523 Закону Укпаїни «Про дорожній рух» передбачені повноваження Національної поліції у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху», серед яких погодження відповідно до вимог цього Закону, інших законодавчих актів проектів на будівництво, реконструкцію і ремонт автомобільних доріг, залізничних переїздів, комплексів дорожнього сервісу та інших споруд у межах відведення автомобільних доріг або червоних ліній міських вулиць і доріг. Орендована земельна ділянка з кадастровим номером 3510100000:29:268:0028, що передана третій особі на праві оренди, розташована за межами дорожнього полотна, ніяким чином ні саме будівництво, ні споруда укриття не заважатиме дорожньому руху транспортних засобів. Третя особа вважає, що надаючи Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки з кадастровим номером 3510100000:29:268:0028 відповідач – Департамент містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради, діяв в межах закону, враховуючи громадські інтереси та необхідність наявності таких укриттів для населення в межах населених пунктів, зокрема біля зупинок громадського транспорту. ПП «Лайтнінг-Кір» не погоджується із твердженнями позивача, що Генеральний план території після його затвердження є основним документом, у відповідності до якого повинні надаватися містобудівні умови та обмеження забудови земельних ділянок. Представник третьої особи наголошує на тому, що вказане будівництво захисної споруди (укриття) планується виключно для забезпечення безпеки та інтересів жителів міста та повністю фінансується Приватним підприємством «Лайтнінг-Кір». Третя особа вважає, що будівництво захисної споруди є суспільно необхідним в нинішніх реаліях, та таким, що забезпечує інтереси громадськості, а позивачем не доведено, що наявність містобудівних умов та обмежень призведе до порушення принципу планувально-просторової організації забудови, режиму чи параметрів забудови земельної ділянки або вказують на недоцільність розташування вказаної забудови в межах земельної ділянки щодо наміру забудови якої виник спір у цій справі. Внаслідок визнання протиправним та скасування наказу Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради від 21.03.2024 р. №137, яким затверджено містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкту будівництва на «нове будівництво швидкоспоруджувальної захисної споруди цивільного захисту з зупинкою для транспорту та допоміжною будівлею по вул. Преображенській (біля буд. №5) у м. Кропивницький», Приватне підприємство «Лайтнінг-Кір» фактично буде позбавлене можливості користуватися орендованою земельною ділянкою відповідно до цільового призначення та господарювати на ній в спосіб, передбачений діючим договором оренди землі (а.с.175-179, Т.1).
12.12.2025 р. прокурором подано заперечення на пояснення позивача (а.с.223-226. Т.1).
У судовому засіданні 22.12.2025 р. заслухано пояснення прокурора та представника відповідача та оголошено перерву у зв`язку із закінченням часу відведеного на проведення судового засідання (а.с.241-242, Т.1).
06.01.2026 р. представником відповідача подано додаткові пояснення (а.с.245-246, Т.1).
06.01.2026 р. та 22.01.2026 р. судові засідання не відбулися у зв`язку з відсутністю електропостачання (а.с.1, 4, Т.2).
У судовому засіданні 04.02.2026 р. заслухано пояснення представника третьої особи, досліджено письмові докази, а також суд перейшов до стадії ухвалення судового рішення і повідомив сторонам дату і час його проголошення (а.с.11-12, Т.2).
Дослідивши подані сторонами та третьою особою документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін та третьої особи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, адміністративний суд,
ВСТАНОВИВ:
Рішенням дев`ятої сесії восьмого скликання Кропивницької міської ради від 19.10.2023 р. №1756 «Про передачу в оренду земельної ділянки по вул. Преображенській (біля будинку №5)» затверджено приватному підприємству «Лайтінг-Кір» проєкт землеустрою щодо відведення земельної ділянки в оренду по вул. Преображенській (біля будинку №5) загальною площею 0,0276 га, вид цільового призначення: 03.15 – для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови, вид використання – для розміщення інженерної споруди (укриття), за рахунок земель житлової та громадської забудови (а.с.17, Т.1).
04.01.2024 р. між Кропивницькою міською радою (Орендодавець) та Приватним підприємством «Лайтінг-Кір» (Орендар) укладено договір оренди земельної ділянки №3 за яким Орендодавець на підставі рішення Кропивницької міської ради від 19 жовтня 2023 року №1756 «Про передачу ПП «Лайтінг-Кір» в оренду земельної ділянки по вул. Преображенській (біля будинку №5)» надає, а Орендар прийняв у строкове платне користування земельну ділянку: вид цільового призначення – 03.15 для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови, вид використання – для розміщення інженерної споруди (укриття); кадастровий номер 3510100000:29:268:0028; місце розташування – вул. Преображенська (біля будинку №5), м. Кропивницький, загальною площею 0,0276 га за рахунок земель житлової та громадської забудови (а.с.18-21, Т.1).
Приватне підприємство «Лайтінг-Кір» 04.03.2024 р. звернулося до Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради із заявою про видачу містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва для проектування об`єкта будівництва: «Нове будівництво швидкоспоруджувальної захисної споруди цивільного захисту з зупинкою для транспорту та допоміжною будівлею за адресою: Кіровоградська обл., м. Кропивницький, вул. Преображенська (біля будинку №5), кадастровий номер 3510100000:29:268:0028» (а.с.26, Т.1).
Наказом Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради від 21.03.2024 р. №137 «Про затвердження містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва» затверджено містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва: «Нове будівництво швидкоспоруджувальної захисної споруди цивільного захисту з зупинкою для транспорту та допоміжною будівлею на земельній ділянці з кадастровим номером 3510100000:29:268:0028 по вул. Преображенська (біля будинку №5) в м. Кропивницькому» (а.с.25, Т.1).
Відповідно до додаткової інформації Містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва №21, затверджених наказом Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради від 21.03.2024 р. №137, зазначені містобудівних умов та обмежень видані на швидкоспоруджувальну захисну споруду цивільного захисту призначену для укриття та тимчасового захисту людей (а.с.23-24, Т.1).
Керівник Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області звернувся до Кропивницької міської ради із запитом від 18.06.2025 р. №51-78-7156ВИХ-25 про надання відомостей щодо виду захисної споруди (сховище, протирадіаційне укриття чи первинне (мобільне) укриття), містобудівний розрахунок з техніко-економічними показниками запланованого об`єкта будівництва, що були подані замовником на отримання містобудівних умов, виданих містобудівних умов та обмежень вказаної земельної ділянки; проектної документації (а.с.80-81, Т.1).
Листом 02.07.2025 р. №4677/15 Кропивницька міська рада повідомила Кропивницькій окружній прокуратурі Кіровоградської області, що Департаментом містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради 21.03.2024 р. за заявою замовника – ПП «Лайтінг-Кір» містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки №MU01:8479:0212:0057:4346 надані саме на нове будівництво швидкоспоруджувальної захисної споруди цивільного захисту з зупинкою для транспорту та допоміжною будівлею за адресою: Кіровоградська обл., м. Кропивницький, вул. Преображенська (біля буд. №5), кадастровий номер 3510100000:29:268:0028, тому вид захисної споруди цивільного захисту – сховище чи протирадіаційне укриття (не споруда подвійного призначення та не первинне (мобільне) укриття) (а.с.82-83, Т.1).
Виконувач обов`язків керівник Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області звернувся до ПрАТ «Кіровоградобленерго» із запитом від 10.07.2025 р. №51-78-7921ВИХ-25 про надання відомостей про наявність у межах земельної ділянки з кадастровим номером 3510100000:29:268:0028 кабельних (повітряних та підземних) ліній електропередач (а.с.94-95, Т.1).
Листом 01.08.2025 р. №3335/05/07 ПрАТ «Кіровоградобленерго» повідомило виконувачу обов`язків керівника Кропивницькій окружній прокуратурі Кіровоградської області, що у межах земельної ділянки з кадастровим номером 3510100000:29:268:0028 наявні мережі Товариства, а саме: КЛ-10 кВ ЦРП-2 – ТП-825 (а.с.96, Т.1).
Керівник Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області звернувся до Державної інспекції архітектури та містобудування України із запитом від 02.10.2025 р. №51-78-11144ВИХ-25 про надання інформації чи вживалися Державною інспекцією архітектури та містобудування України заходи державного архітектурно-будівельного нагляду за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил при видачі містобудівних умов і обмежень для проектування об`єкта будівництва №MU01:8479:0212:0057:4346 (реєстраційний номер А3328479021183797128 від 21.03.2024 р.) на нове будівництво швидкоспоруджувальної захисної споруди цивільного захисту з зупинкою для транспорту та допоміжною будівлею по вул. Преображенській (біля буд. №5) у м. Кропивницький, кадастровий номер земельної ділянки 3510100000:29:268:0028, затверджених наказом Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради №137 від 21.03.2024 р. та при видачі повідомлення щодо виконання підготовчих робіт на об`єкті «Нове будівництво швидкоспоруджувальної захисної споруди цивільного захисту з зупинкою для транспорту та допоміжною будівлею за адресою: Кіровоградська обл., м. Кропивницький, вул. Преображенська (біля будинку №5), кадастровий номер 3510100000:29:268:0028», що зареєстроване Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Кропивницької міської ради від 04.06.2025 р. №КД20250603684. Крім того, прокурор просив повідомити про вжиті ДІАМ заходи, у тому числі позовного характеру щодо визнання протиправним та скасування наказу Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради №137 від 21.03.2024 р., яким затверджено Містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва «Нове будівництво швидкоспоруджувальної захисної споруди цивільного захисту з зупинкою для транспорту та допоміжною будівлею за адресою: Кіровоградська обл., м. Кропивницький, вул. Преображенська (біля будинку №5), кадастровий номер 3510100000:29:268:0028» №MU01:8479:0212:0057:4346 (реєстраційний номер А3328479021183797128 від 21.03.2024 р.); вищезазначених умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва, а також повідомлення щодо виконання підготовчих робіт на об`єкті «Нове будівництво швидкоспоруджувальної захисної споруди цивільного захисту з зупинкою для транспорту та допоміжною будівлею за адресою: Кіровоградська обл., м. Кропивницький, вул. Преображенська (біля будинку №5), кадастровий номер 3510100000:29:268:0028», що зареєстроване Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Кропивницької міської ради від 04.06.2025 р. №КД20250603684 (а.с.99-100, Т.1).
Листом 13.10.2025 р. №5274/02/13-25 Державна інспекція архітектури та містобудування України повідомила Кропивницькій окружній прокуратурі Кіровоградської області, що заходи державного архітектурно-будівельного нагляду при видачі містобудівних умов і обмежень для проектування об`єкта будівництва №MU01:8479:0212:0057:4346 (реєстраційний номер А3328479021183797128 від 21.03.2024 р.) на нове будівництво швидкоспоруджувальної захисної споруди цивільного захисту з зупинкою для транспорту та допоміжною будівлею по вул. Преображенській (біля буд. №5) у м. Кропивницький, кадастровий номер земельної ділянки 3510100000:29:268:0028, затверджених наказом Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради №137 від 21.03.2024 р. та при видачі повідомлення щодо виконання підготовчих робіт на об`єкті «Нове будівництво швидкоспоруджувальної захисної споруди цивільного захисту з зупинкою для транспорту та допоміжною будівлею за адресою: Кіровоградська обл., м. Кропивницький, вул. Преображенська (біля будинку №5), кадастровий номер 3510100000:29:268:0028», що зареєстроване Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Кропивницької міської ради від 04.06.2025 р. №КД20250603684 посадовими особами Державної інспекції архітектури та містобудування України не проводилось, заходи позовного характеру щодо визнання протиправним та скасування наказу Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради №137 від 21.03.2024 р., яким затверджено Містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва «Нове будівництво швидкоспоруджувальної захисної споруди цивільного захисту з зупинкою для транспорту та допоміжною будівлею за адресою: Кіровоградська обл., м. Кропивницький, вул. Преображенська (біля будинку №5), кадастровий номер 3510100000:29:268:0028» №MU01:8479:0212:0057:4346 (реєстраційний номер А3328479021183797128 від 21.03.2024 р.); вищезазначених умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва, а також повідомлення щодо виконання підготовчих робіт на об`єкті «Нове будівництво швидкоспоруджувальної захисної споруди цивільного захисту з зупинкою для транспорту та допоміжною будівлею за адресою: Кіровоградська обл., м. Кропивницький, вул. Преображенська (біля будинку №5), кадастровий номер 3510100000:29:268:0028», що зареєстроване Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Кропивницької міської ради від 04.06.2025 р. №КД20250603684 не здійснювались (а.с.101-102, Т.1).
Керівник Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області направив до Державної інспекції архітектури та містобудування України повідомлення у порядку ч.4 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» від 04.11.2025 р. №51-78-12400ВИХ-25, яким поінформовано про звернення до суду з позовом спрямованим на захист інтересів держави з метою усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудування (а.с.109-110, Т.1).
Прокурор звернувся з позовом у даній справі, з огляду на бездіяльність Державної інспекції архітектури та містобудування України як уповноваженого органу на захист інтересів держави з метою усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудування.
Надаючи оцінку повноваженням керіника Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області на звернення до суду з відповідним позовом, суд враховує наступне.
Згідно з ч.2 ст.55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Право на звернення до суду та способи судового захисту регламентовані положеннями статті 5 КАС України.
За загальним правилом ч.1 ст.5 КАС кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, серед іншого, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.
Частиною 3 статті 5 КАС України визначено, що до суду можуть звертатися в інтересах інших осіб органи та особи, яким законом надано таке право.
З огляду на ч.4 ст.5 КАС України, суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.
Зі змісту зазначених норм суд дійшов висновку, що завданням адміністративного судочинства є, насамперед, захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб (кожної людини і громадянина), прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, тоді як самі суб`єкти владних повноважень наділені правом на звернення до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.
Предметом спору у цій справі є правомірність наказу відповідача, яким затверджені містобудівні умови і обмеження для проектування об`єкта будівництва: «Нове будівництво швидкоспоруджувальної захисної споруди цивільного захисту з зупинкою для транспорту та допоміжною будівлею на земельній ділянці з кадастровим номером 3510100000:29:268:0028 по вул. Преображенська (біля будинку №5) в м. Кропивницькому».
Відповідно до п.3 ч.1 ст.1311 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює: представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
У рішенні Конституційного Суду України від 05.06.2019 р. №4-р(II)/2019 вказано, що Конституцією України встановлено вичерпний перелік повноважень прокуратури, визначено характер її діяльності і в такий спосіб передбачено її існування і стабільність функціонування; наведене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення вказаного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органами, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень.
Згідно з ч.ч.3, 4 ст.53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.
У Законі України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 р. №1697-VII (далі за текстом – Закон №1697) закріплено вичерпний перелік підстав для здійснення прокуратурою представництва інтересів держави в суді у некримінальних провадженнях.
Відповідно до ч.3 ст.23 Закону №1697 прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.
Таким чином, прокурор вправі звертатися до адміністративного суду із позовною заявою про захист прав, свобод та інтересів держави, але не на загальних підставах, право на звернення за судовим захистом яких гарантовано кожному (стаття 55 Конституції України), а лише тоді, коли для цього були виняткові умови, і на підставі визначеного законом порядку такого звернення.
Для представництва у суді інтересів держави прокурор за законом має визначити й описати не просто передумови спору, який потребує судового вирішення, а виокремити ті ознаки, за якими його можна віднести до виняткового випадку, повинен зазначити, що відбулося порушення або існує загроза порушень економічних, політичних та інших державних інтересів внаслідок протиправних дій (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, що вчиняються у відносинах між ними або з державою.
Процесуальні і матеріальні норми, які регламентують порядок здійснення прокурором представництва у суді, чітко й однозначно визначають наслідки, які настають і мають бути застосовані у разі, якщо звернення прокурора відбувалося з порушенням встановленого законом порядку.
Конституційний Суд України у рішенні від 08.04.1999 р. №3-рп/99, з`ясовуючи поняття «інтереси держави», зазначив, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.
Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їхній діяльності, але й у діяльності приватних підприємств, товариств.
Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їхнього захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.
Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 р. у справі №806/1000/17, від 26.07.2018 р. у справі №926/1111/15, від 19.09.2019 р. у справі №815/724/15, від 05.11.2019 р. у справі №804/4585/18, від 28.01.2021 р. у справі №380/3398/20, від 05.10.2021 р. у справі №380/2266/21, від 02.12.2021 р. у справі №320/10736/20, від 23.12.2021 р. у справі №0440/6596/18.
Прокурор обґрунтовує інтерес держави необхідністю дотримання встановленого Конституцією України принципу верховенства права, задоволенні суспільної потреби у відновленні правових та організаційних основ планування, забудови та іншого використання земельних ділянок, спрямованих на забезпечення сталого розвитку населених пунктів, порушення яких, суперечить державній політиці у сфері містобудування, а також порушує інтереси держави та територіальної громади.
Частиною 1 статті 411 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 р. №3038-VI (далі за текстом – Закон №3038) передбачено, що державний архітектурно-будівельний нагляд – це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі – об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.
Відповідно до ч.2 ст. 411 Закону №3038 державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Так, механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду визначений Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 р. №698 (далі за текстом – Порядок №698).
З огляду на п.2 Порядку №698, нагляд здійснюється головними інспекторами будівельного нагляду ДІАМ шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок.
На підставі п.6 ч.4 ст. 411 Закону №3038 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: звертатися до адміністративного суду з позовами про скасування рішень, прийнятих об`єктами нагляду, які порушують вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, з подальшим оприлюдненням такої інформації на порталі електронної системи.
Отже, повноваження Державної інспекції архітектури та містобудування України, наділеного функціями державного архітектурно-будівельного нагляду оскаржити до суду рішення, прийняте об`єктом нагляду, яке порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, є беззаперечним.
Відповідно до ч.8 ст.29 Закону №3038 припинення дії містобудівних умов та обмежень здійснюється шляхом:
1) відкликання за заявою замовника;
2) скасування за рішенням адміністративного суду.
Прокурор звертаючись до суду з даним позовом в інтересах держави в особі Державної інспекції архітектури та містобудування України, обґрунтував своє право на звернення до суду першим «виключним» випадком невідповідністю рішення відповідача вимогам законодавства та нездійсненням Державною інспекцією архітектури та містобудування України своїх повноважень щодо архітектурно-будівельного контролю та нагляду.
Постановою Кабінету Міністрів України від 23.12.2020 р. №1340 «Деякі питання функціонування органів архітектурно-будівельного контролю та нагляду» (далі за текстом - Постанова №1340), яка набрала чинності 30.12.2020 р., було утворено Державну інспекцію архітектури та містобудування України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду та затверджено Положення про Державну інспекцію архітектури та містобудування.
Відповідно до п.3 Положення про Державну інспекцію архітектури та містобудування України, затвердженого Постановою №1340, основним завданням ДІАМ України є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, серед іншого: здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил територіальними органами ДІАМ, уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських держадміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі – об`єкти нагляду), під час провадження ними містобудівної діяльності.
Суд враховує, що пунктами 1 та 2 постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 р. №303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» (далі за текстом – Постанова №303) постановлено Припинити проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 р. №64 «Про введення воєнного стану в Україні».
За наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.
Отже, здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) у період дії воєнного стану можливе на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України.
Викладене відповідає висновкам Верховного Суду, сформульованим у постановах від 06.11.2024 р. у справі №520/9243/22, від 16.01.2025 р. у справі №300/1209/24, від 20.01.2025 р. у справі №140/1046/24, від 28.04.2025 р. у справі №380/19138/22.
Конституційний Суд України рішенням від 03.12.2025 р. №6-р(ІІ)/2025 у справі №3-28/2024 (59/24) за конституційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальність «Рейнір Бізнес Груп» щодо відповідності Конституції України (конституційності) приписів абзацу першого частини третьої, абзаців першого, другого, третього частини четвертої статті 23 Закону №1697-VII (щодо представництва прокурором інтересів держави в суді) визнав такими, що відповідають Конституції України (є конституційними), абзаци перший, другий, третій частини четвертої статті 23 Закону №1697-VII зі змінами, визнав такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними), окремі приписи абзацу першого частини третьої статті 23 Закону №1697-VII зі змінами в тім, що вони надають прокуророві можливість здійснювати представництво інтересів держави в суді у зв`язку з нездійсненням або неналежним здійсненням захисту цих інтересів органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження. Окремі приписи абзацу першого частини третьої статті 23 Закону №1697-VII зі змінами, визнані неконституційними, втрачають чинність із 1 січня 2027 року. Рішення Конституційного Суду України не поширюється на правовідносини щодо представництва прокурором інтересів держави в суді, які виникли під час чинності окремих приписів абзацу першого частини третьої статті 23 Закону №1697-VII зі змінами, визнаних неконституційними, та продовжують існувати після втрати ними чинності.
Конституційний Суд України, ухвалюючи рішення, врахував передусім, що в період дії воєнного стану в Україні вагомою є потреба усебічно забезпечити захист інтересів держави Україна та стабільність конституційного правопорядку й виходив з того, що неперервність виконання прокуратурою визначених Конституцією України функцій є важливою передумовою належного функціонування держави в умовах воєнного стану. Вважав за доцільне не поширювати дію цього Рішення на правовідносини щодо представництва прокурором інтересів держави в суді, які виникли під час чинності окремих приписів абзацу першого частини третьої статті 23 Закону №1697 та продовжують існувати після втрати ними чинності.
Як установлено судом, за наслідками розгляду запиту Кропивницької окружної прокуратури від 13.10.2025 № 51-78-11501ВИХ-25 Державна інспекція архітектури та містобудування України листом від 24.10.2025 №17956-25 повідомила про неможливість здійснення державного нагляду на час воєнного стану згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 р. №303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) в умовах воєнного стану» (а.с.107-108, Т.1). За змістом відповіді, листи до центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах щодо ініціювання позапланових перевірок відповідно до пункту 2 Постанови №303 не скеровувались.
За зверненням прокуратури Державною інспекцією архітектури та містобудування України не вжито заходів нагляду за виконавчим органом міської ради, який, затверджуючи містобудівні умови і обмеження, зобов`язаний забезпечувати дотримання вимог містобудівної документації.
Суд враховує, що в умовах дії Постанови №303 реалізація функцій державного архітектурно-будівельного нагляду є ускладненою та залежить від погодження профільним міністерством. Оскільки Державна інспекція архітектури та містобудування України не ініціювала відповідну процедуру, позасудовий механізм усунення порушень виявився фактично заблокованим.
За таких обставин звернення прокурора до суду є єдиним ефективним засобом захисту інтересів держави, що узгоджується із субсидіарним характером прокурорського представництва.
Такі висновки узгоджуються з позицією Верховного Суду викладеною у постановах від 18.12.2025 р. у справі №380/5077/25, від 28.01.2026 р. у справі №580/539/24.
В обґрунтування позовних вимог прокурор зазначив, що оскаржувані містобудівні умови та обмеження не відповідають вимогам містобудівної документації на місцевому рівні – Генеральному плану міста Кіровограда (м. Кропивницький) та Плану зонування території м. Кіровограда (м. Кропивницького).
У розумінні п.8 ч.1 ст.1 Закону №3038 містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі – містобудівні умови та обмеження) – документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.
Пунктами 2, 7, 9 частини 1 статті 1 Закону №3038 визначено, що генеральний план населеного пункту – одночасно містобудівна документація на місцевому рівні та землевпорядна документація, що визначає принципові вирішення розвитку, планування, забудови та іншого використання території населеного пункту; містобудівна документація – затверджені текстові та графічні матеріали з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій; план зонування території (зонінг) – документація, що є складовою комплексного плану просторового розвитку території територіальної громади або генерального плану населеного пункту і визначає умови та обмеження використання території у межах визначених функціональних зон.
Частиною 2 статті 5 Закону №3038 передбачено, що вимоги містобудівної документації є обов`язковими для виконання всіма суб`єктами містобудування.
З огляду на ч.1 ст.25 Закону №3038, режим забудови територій, визначених для містобудівних потреб, встановлюється містобудівною документацією на місцевому рівні.
Відповідно до ч.1 ст.16 Закону №3038 планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження комплексних планів просторового розвитку територій територіальних громад, генеральних планів населених пунктів і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них.
Згідно з ч.ч.1, 3 ст.17 Закону №3038 генеральний план населеного пункту є одночасно видом містобудівної документації на місцевому рівні та документацією із землеустрою і призначений для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.
Генеральний план населеного пункту розробляється та затверджується в інтересах відповідної територіальної громади з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Частинами 1-4 статті 18 Закону №3038 визначено, що план зонування території розробляється у складі комплексного плану, генерального плану населеного пункту з метою визначення умов та обмежень використання території у межах визначених функціональних зон. До затвердження генерального плану населеного пункту в межах території територіальної громади, щодо якої затверджено комплексний план (якщо обов`язковість розроблення генерального плану населеного пункту визначена рішенням про затвердження комплексного плану), межі функціональних зон та функціональне призначення територій у такому населеному пункті визначаються комплексним планом.
План зонування території розробляється з метою створення сприятливих умов для життєдіяльності людини, забезпечення захисту територій від надзвичайних ситуацій, запобігання надмірній концентрації населення і об`єктів виробництва, зниження рівня забруднення навколишнього природного середовища, охорони та використання територій з особливим статусом, у тому числі ландшафтів, об`єктів історико-культурної спадщини, а також земель сільськогосподарського призначення і лісів та підлягає стратегічній екологічній оцінці.
План зонування території встановлює функціональне призначення, вимоги до забудови окремих територій (функціональних зон) населеного пункту, їх ландшафтної організації.
Зонування території здійснюється з дотриманням таких вимог:
1) урахування попередніх рішень щодо планування і забудови території;
2) виділення зон обмеженої містобудівної діяльності;
3) відображення існуючої забудови територій, інженерно-транспортної інфраструктури, а також основних елементів планувальної структури територій;
4) урахування місцевих умов під час визначення функціональних зон;
5) установлення для кожної зони дозволених і допустимих видів використання територій для містобудівних потреб, умов та обмежень щодо їх забудови;
6) узгодження меж зон з межами територій природних комплексів, смугами санітарно-захисних, санітарних, охоронних та інших зон обмеженого використання земель, червоними лініями;
7) відображення меж прибережних захисних смуг і пляжних зон водних об`єктів;
8) відображення обмежень (у тому числі меж) використання приаеродромної території, встановлених відповідно до Повітряного кодексу України.
Параметри використання території та будівель, запропонованих для розташування у межах декількох земельних ділянок або окремої земельної ділянки, зокрема функціональне призначення, граничні поверховість та площа забудови, можливе розміщення на ділянці, є обов`язковими для врахування під час зонування відповідної території.
Згідно з ч.ч.1-4 ст.26 Закону №3038 забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва.
Суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.
Виконавчий орган сільської, селищної, міської ради вживає заходів щодо організації комплексної забудови територій відповідно до вимог цього Закону.
Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.
Пунктом 1 частини 5 статті 26 Закону №3038 визначено, що отримання замовником або проектувальником вихідних даних є першою стадією проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок.
Частинами 1-3 статті 29 Закону №3038 визначено, що основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.
Фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва.
Містобудівні умови, обмеження та технічні умови для проектування об`єктів будівництва у проектах, що здійснюються на умовах публічно-приватного партнерства або концесії, можуть надаватися приватному партнеру, концесіонеру на підставі документа, що засвідчує право користування земельною ділянкою, виданого підприємству, установі, організації, що є балансоутримувачем майна, яке є об`єктом публічно-приватного партнерства, концесії, за умови що така земельна ділянка (її частина) відповідно до договору необхідна для здійснення публічно-приватного партнерства або концесії.
Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними уповноваженими органами містобудування та архітектури на підставі містобудівної документації на місцевому рівні на безоплатній основі за заявою замовника або особи, якій делеговані функції замовника відповідно до законодавства (із зазначенням кадастрового номера земельної ділянки), до якої додаються:
1) копія документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або копія договору суперфіцію – у разі, якщо речове право на земельну ділянку не зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно;
2) копія документа, що посвідчує право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці – у разі, якщо право власності на об`єкт нерухомого майна не зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, або згода його власника, засвідчена в установленому законодавством порядку (у разі здійснення реконструкції або реставрації);
3) викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000.
Для отримання містобудівних умов та обмежень до заяви замовник також додає містобудівний розрахунок, що визначає інвестиційні наміри замовника, який складається у довільній формі з доступною та стислою інформацією про основні параметри об`єкта будівництва.
Цей перелік документів для надання містобудівних умов та обмежень є вичерпним.
Витяг з містобудівного кадастру для формування містобудівних умов та обмежень до документів замовника додає служба містобудівного кадастру (у разі її утворення).
Відповідно до ч.4 ст.29 Закону №3038 підставами для відмови у наданні містобудівних умов та обмежень є:
1) неподання визначених частиною третьою цієї статті документів, необхідних для прийняття рішення про надання містобудівних умов та обмежень;
2) виявлення недостовірних відомостей у документах, що посвідчують право власності чи користування земельною ділянкою, або у документах, що посвідчують право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці;
3) невідповідність намірів забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.
Рішення про відмову в наданні містобудівних умов та обмежень з обґрунтуванням підстави відмови приймається, за умови забезпечення права особи на участь в адміністративному провадженні, передбаченого Законом України «Про адміністративну процедуру», у строк, що не перевищує строк, встановлений для їх надання.
З огляду на ч.5 ст.29 Закону №3038, містобудівні умови та обмеження містять:
1) назву об`єкта будівництва, що повинна відображати вид будівництва та місце розташування об`єкта;
11) ідентифікатор об`єкта будівництва або закінченого будівництвом об`єкта (для об`єктів нового будівництва та закінчених будівництвом об`єктів, яким присвоєно ідентифікатор об`єкта будівництва до видачі містобудівних умов та обмежень);
2) інформацію про замовника;
3) відповідність на дату надання містобудівних умов та обмежень цільового та функціонального призначення земельної ділянки містобудівній документації на місцевому рівні;
4) гранично допустиму висотність будинків, будівель та споруд у метрах (з урахуванням обмежень використання приаеродромних територій, встановлених відповідно до Повітряного кодексу України);
5) максимально допустимий відсоток забудови земельної ділянки;
6) максимально допустиму щільність населення в межах житлової забудови відповідної житлової одиниці (кварталу, мікрорайону);
7) мінімально допустимі відстані від об`єкта, що проектується, до червоних ліній, ліній регулювання забудови, існуючих будинків та споруд;
8) планувальні обмеження (охоронні зони пам`яток культурної спадщини, межі історичних ареалів, зони регулювання забудови, зони охоронюваного ландшафту, зони охорони археологічного культурного шару, в межах яких діє спеціальний режим їх використання, охоронні зони об`єктів природно-заповідного фонду, прибережні захисні смуги, зони санітарної охорони, планувальні обмеження використання приаеродромних територій, встановлені відповідно до Повітряного кодексу України, зони, встановлені відповідно до законодавства за результатами визначення рівнів ризиків виникнення надзвичайних ситуацій, відображені у містобудівній документації);
9) охоронні зони об`єктів транспорту, зв`язку, інженерних комунікацій, відстані від об`єкта, що проектується, до існуючих інженерних мереж;
10) вимоги щодо розроблення розділу інженерно-технічних заходів цивільного захисту (для об`єктів, визначених відповідно до частини десятої статті 31 цього Закону).
Перелік зазначених умов є вичерпним.
Відомості, визначені пунктами 3, 4, 6-9 цієї частини, визначаються у містобудівних умовах та обмеженнях на підставі відомостей Державного земельного кадастру. Дія цього положення не поширюється на випадки, коли такі дані були встановлені містобудівною документацією до набрання чинності цим абзацом і відомості про них не внесені до Державного земельного кадастру.
Частиною 6 статті 29 Закону №3038 визначено, що надання містобудівних умов та обмежень або прийняття рішення про відмову в їх наданні здійснюється відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури протягом 10 робочих днів з дня реєстрації заяви, затверджується наказом такого органу.
Відповідно до ч.8 ст.29 Закону №3038 містобудівні умови та обмеження є чинними до завершення будівництва об`єкта незалежно від зміни замовника.
Внесення змін до містобудівних умов та обмежень може здійснювати орган, що їх надав, за заявою замовника або за рішенням адміністративного суду.
Припинення дії містобудівних умов та обмежень здійснюється шляхом:
1) відкликання за заявою замовника;
2) скасування за рішенням адміністративного суду.
У разі скасування за рішенням адміністративного суду містобудівних умов та обмежень посадові особи відповідного уповноваженого органу містобудування та архітектури несуть відповідальність згідно із законом.
З аналізу зазначених норм суд дійшов висновку, що містобудівні умови та обмеження є складовою вихідних даних, отримання яких є необхідною умовою для набуття власниками земельних ділянок або землекористувачами права на забудову земельної ділянки. Саме у містобудівних умовах та обмеженнях забудови земельної ділянки, спеціально уповноважений суб`єкт владних повноважень має викласти свої вимоги до планування майбутнього будівництва на відповідних земельних ділянках. При цьому, основною метою надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки є, передусім, визначення відповідності намірів забудови діючій містобудівній документації та визначення основних, передбачених державними будівельними нормами вимог, на підставі яких в подальшому має розроблятись проєктна документація на будівництво об`єкту.
Відповідність намірів забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні є однією із ключових умов для отримання містобудівних умов та обмежень, яка перевіряється на стадії їх надання або у подальшому під час здійснення державно-будівельного або судового контролю. Невідповідність намірів забудови означає, що запланований для будівництва об`єкт не відповідає вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, тобто затвердженим текстовим та графічним матеріалам з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій конкретного населеного пункту. Недотримання замовником цієї умови є самостійною та достатньою підставою для відмови у наданні містобудівних умов та обмежень.
Отже, отриманню містобудівних умов та обмежень передує визначення (встановлення) відповідності намірів забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.
Верховний Суд у постанові від 19.01.2023 р. у справі №640/9995/20 зазначив, що відповідність намірів забудови містобудівній документації на місцевому рівні під час ухвалення рішення про надання або відмову в наданні містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки уповноважений орган визначає, виходячи з містобудівної документації на місцевому рівні генерального плану та детального плану території, якщо такий розроблено. При цьому невідповідність намірів забудови як підстава для відмови у видачі містобудівних умов та обмежень означає, що запланований для будівництва об`єкт не відповідає вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, тобто затвердженим текстовим і графічним матеріалам з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій конкретного населеного пункту.
Рішенням дев`ятої сесії восьмого скликання Кропивницької міської ради від 19.10.2023 р. №1756 «Про передачу в оренду земельної ділянки по вул. Преображенській (біля будинку №5)» затверджено приватному підприємству «Лайтінг-Кір» проєкт землеустрою щодо відведення земельної ділянки в оренду по вул. Преображенській (біля будинку №5) загальною площею 0,0276 га, вид цільового призначення: 03.15 – для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови, вид використання – для розміщення інженерної споруди (укриття), за рахунок земель житлової та громадської забудови (а.с.17, Т.1).
За договором оренди земельної ділянки від 04.01.2024 р. №3 земельна ділянки: вид цільового призначення – 03.15 для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови, вид використання – для розміщення інженерної споруди (укриття); кадастровий номер 3510100000:29:268:0028; місце розташування – вул. Преображенська (біля будинку №5), м. Кропивницький, загальною площею 0,0276 га за рахунок земель житлової та громадської забудови передана в оренду строком на 49 років ПП «Лайтінг-Кір» (а.с.18-21, Т.1).
Зазначена земельна ділянка передана в оренду ПП «Лайтінг-Кір» без проведення земельного аукціону відповідно до ч.2 ст.134 Земельного кодексу України за якою Не підлягають продажу, передачі в користування на конкурентних засадах (на земельних торгах) земельні ділянки державної чи комунальної власності у разі: будівництва, обслуговування об`єктів інженерної, транспортної, енергетичної інфраструктури, мультимодальних терміналів, електронних комунікаційних мереж та об`єктів дорожнього господарства (крім об`єктів дорожнього сервісу).
Отже, земельна ділянка комунальної власності загальною площею 0,0276 га, розташована за адресою: Кіровоградська обл., м. Кропивницький, вул. Преображенська (біля будинку №5), кадастровий номер 3510100000:29:268:0028 передана в оренду ПП «Лайтінг-Кір» для розміщення інженерної споруди (укриття).
Пунктом 14 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України визначено, що захисні споруди цивільного захисту – інженерні споруди, призначені для захисту населення від впливу небезпечних факторів, що виникають внаслідок надзвичайних ситуацій, воєнних дій або терористичних актів.
Відповідно до ч.1 ст.32 Кодексу цивільного захисту України до захисних споруд цивільного захисту належать:
1) сховище – герметична споруда для захисту людей, в якій протягом певного часу створюються умови, що виключають вплив на них небезпечних факторів, які виникають внаслідок надзвичайної ситуації, воєнних (бойових) дій та терористичних актів;
2) протирадіаційне укриття – негерметична споруда для захисту людей, в якій створюються умови, що виключають вплив на них іонізуючого опромінення у разі радіоактивного забруднення місцевості;
3) швидкоспоруджувана захисна споруда цивільного захисту – захисна споруда, що зводиться із спеціальних конструкцій за короткий час для захисту людей від дії засобів ураження в особливий період.
Частиною 2 статті 32 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що для захисту людей від деяких факторів небезпеки, що виникають внаслідок надзвичайних ситуацій у мирний час, та дії засобів ураження в особливий період також використовуються споруди подвійного призначення та найпростіші укриття.
Споруда подвійного призначення – це наземна або підземна споруда, що може бути використана за основним функціональним призначенням і для захисту населення.
Найпростіше укриття – це фортифікаційна споруда, цокольне або підвальне приміщення, що знижує комбіноване ураження людей від небезпечних наслідків надзвичайних ситуацій, а також від дії засобів ураження в особливий період.
З огляду на п.3 ч.3 ст.32 Кодексу цивільного захисту України, укриттю підлягають: у швидкоспоруджуваних захисних спорудах цивільного захисту, найпростіших укриттях та спорудах подвійного призначення – населення міст, віднесених до груп цивільного захисту, яке не підлягає евакуації у безпечне місце, а також інших населених пунктів.
Частиною 6 статті 32 Кодексу цивільного захисту України визначено, що проектування, будівництво, пристосування і розміщення захисних споруд та об`єктів подвійного призначення здійснюються згідно з нормами, які розробляються відповідно до Закону України «Про будівельні норми».
Згідно з ч.ч.1, 2 ст.72 Закону України «Про будівельні норми» від 05.11.2009 р. 1704-VI під час проектування, будівництва та експлуатації об`єктів повинно бути забезпечено дотримання основних вимог до будівель і споруд з урахуванням їх функціонального призначення.
Основні вимоги до будівель і споруд конкретизуються у будівельних нормах, нормативних документах на конструктивні та інженерні системи.
Вимоги до проєктування та будівництва захисних споруд цивільного захисту (сховищ, протирадіаційних укриттів) та споруд подвійного призначення із захисними властивостями сховищ або протирадіаційних укриттів встановлені нормами ДБН В.2.2-5:2023 «Захисні споруди цивільного захисту». Ці норми слід застосовувати при новому будівництві та реконструкції захисних споруд цивільного захисту (сховищ, протирадіаційних укриттів) та споруд подвійного призначення із захисними властивостями сховищ або протирадіаційних укриттів.
Натомість основні вимоги до проектування та виготовлення швидкоспоруджуваних захисних споруд цивільного захисту модульного типу, готових до використання за призначенням, та їхніх окремих конструкцій (блок-модулів), з яких монтують (складають) та будують такі споруди у готовий виріб, а також способів забезпечення їх необхідними захисними властивостями установлені ДСТУ 9195:2022 «Швидкоспоруджувальні захисні споруди цивільного захисту модульного типу».
Під час розгляду справи, судом встановлено, що ПП «Лайтінг-Кір» 04.03.2024 р. звернулося до Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради із заявою про видачу містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва для проектування об`єкта будівництва: «Нове будівництво швидкоспоруджувальної захисної споруди цивільного захисту з зупинкою для транспорту та допоміжною будівлею за адресою: Кіровоградська обл., м. Кропивницький, вул. Преображенська (біля будинку №5), кадастровий номер 3510100000:29:268:0028» (а.с.26, Т.1).
Судом встановлено та не заперечується сторонами, що відповідно до Плану зонування території м. Кіровограда (м. Кропивницького) земельна ділянка з кадастровим номером 3510100000:29:268:0028 розташована у зоні Г-6 та зоні ТР-2, що відображено на викопіюванні зі схеми зонування території міста Кіровограда (Кропивницького) (а.с.28, Т.1).
Невиробничі зони Г (громадські) включають, зокрема торгівельні зони Г-6 – зони розміщення магазинів, торгових центрів, ринків. Зони транспортної інфраструктури ТР включають, серед іншого, зону транспортної інфраструктури ТР-2 до якої відносяться території вулиць, майданів (в межах червоних ліній), доріг.
Суд враховує, що відповідно до характеристики територіальних зон міста Плану зонування території м. Кіровограда (м. Кропивницького) у торгівельній зоні Г-6 переважні види забудови земельних ділянок: торгові центри, спеціалізовані та інші магазини роздрібної торгівлі товарами періодичного попиту; ринки; ресторани і кафе. Супутні переважним видам: готелі; автостоянки для тимчасового зберігання автомобілів, (підземні та наземні) при громадських будівлях; громадські вбиральні; споруди комунальної та інженерної інфраструктури, необхідної для обслуговування даної зони. Допустимі види забудови, які потребують спеціальних погоджень: всі типи використання, дозволені в зонах Г, які можуть розміщуватись в окремій будівлі чи на будь-якому поверсі будинку іншого призначення.
У зоні магістральних вулиць, майданів (у червоних лініях) ТР-2 переважні види забудови земельних ділянок: проїзні частини; пішохідні тротуари міських вулиць; підземні пішохідні переходи з виходами; захисні зелені насадження вздовж проїзної частини; мости; тунелі; транспортні розв`язки. Супутні переважним видам: майданчики для стоянки автотранспорту; пункти зупинки пасажирського транспорту та їх обладнання; тролейбусні лінії та їх облаштування; споруди лінійного та енергетичного господарства; споруди сигналізації та зв`язку міського електротранспорту; інженерні комунікації; огорожа вулиць та відбійники; дорожня інформація (знаки та ін.). Допустимі види забудови за умови отримання спеціального погодження: елементи зовнішньої реклами; малі архітектурні форми комерційного призначення площею не більше 20 м2, які не мають фундаменту; архітектурні форми благоустрою (фонтани, клумби, декоративні насадження, майданчики відпочинку); пам`ятники. Об`єкти, що заборонені до розміщення в межах червоних ліній: ті, що займають площу більше 30 м2, мають фундамент; елементи зовнішньої реклами, що погіршують умови видимості; в зоні трикутника видимості розміщувати елементи вищі за 0,5 метри, включаючи зелені насадження.
Зважаючи на викладене, захисна споруда цивільного захисту як інженерна споруда відповідно до Плану зонування території м. Кіровограда (м. Кропивницького) може розміщуватися у зоні Г-6. Проте, у зоні ТР-2 захисна споруда цивільного захисту розміщуватися не може.
Відповідно до п.4, 5 Містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва №21, затверджених наказом Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради від 21.03.2024 р. №137, висота швидкоспоруджувальної захисної споруди цивільного захисту підземної частини – до 3 м, надземної частини – до 3,2 м. Остаточно визначити проєктом. Максимально допустимий відсоток забудови земельної ділянки – 100%. Остаточно визначити проєктом з врахуванням розміщення захисної споруди цивільного захисту з зупинкою для транспорту та допоміжною будівлею в зоні Г-6 (а.с.23-24, Т.1).
Суд бере до уваги, що Містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва №21, затверджені наказом Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради від 21.03.2024 р. №137, видані на швидкоспоруджувальну захисну споруду цивільного захисту призначену для укриття та тимчасового захисту людей.
Як зазначено судом раніше, вимоги до проектування та виготовлення швидкоспоруджуваних захисних споруд цивільного захисту встановлені у ДСТУ 9195:2022 «Швидкоспоруджувальні захисні споруди цивільного захисту модульного типу».
Згідно з пп.5.5 п.5 ДСТУ 9195:2022 для монтування (складання) чи будівництва швидкоспоруджувальної захисної споруди цивільного захисту модульного типу можуть бути використані такі спеціальні конструкції (блок-модулі): технічний блок-модуль для розміщення спеціального обладнання та інженерно-технічних систем; блок-модуль для розміщення осіб, що підлягають укриттю; комбінований блок-модуль (для розміщення осіб, що підлягають укриттю, та для розміщення спеціального обладнання й інженерно-технічних систем).
Представник відповідача, обґрунтовуючи можливість будівництва споруди цивільного захисту та допоміжної будівлі посилався на п.п.7.2.1.3 та 7.2.2.3 ДБН В.2.2-5:2023 «Захисні споруди цивільного захисту».
Як встановлено судом, сферою застосування ДБН В.2.2-5:2023 «Захисні споруди цивільного захисту» є нове будівництво та реконструкції захисних споруд цивільного захисту (сховищ, протирадіаційних укриттів) та споруд подвійного призначення із захисними властивостями сховищ або протирадіаційних укриттів. Тобто дія ДБН В.2.2-5:2023 не поширюється на швидкоспоруджувану захисну споруду цивільного захисту відносно будівництва якої видано Містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва №21, затверджені наказом Департаментом містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради від 21.03.2024 р. №137.
Такі висновки узгоджуються з п.5.2 ДБН В.2.2-5:2023, відповідно до якого захисні споруди залежно від умов, що в них створюються, та захисних властивостей поділяються на: сховища та протирадіаційні укриття.
Окрім того, відповідно до п.п.7.2.1.1 ДБН В.2.2-5:2023 у сховищах та спорудах подвійного призначення із захисними властивостями сховищ слід передбачати основні та допоміжні приміщення. Згідно з п.п.7.2.2.1 ДБН В.2.2-5:2023 у протирадіаційному укритті та спорудах подвійного призначення із захисними властивостями протирадіаційного укриття необхідно передбачати основні та допоміжні приміщення. При цьому у підпунктах 7.2.1.3, 7.2.1.4 ДБН В.2.2-5:2023 визначено перелік допоміжних приміщень, які слід передбачати у сховищах та спорудах подвійного призначення із захисними властивостями сховищ, а у підпунктах 7.2.2.3 ДБН В.2.2-5:2023 – перелік допоміжних приміщень, які слід передбачати у протирадіаційному укритті та спорудах подвійного призначення із захисними властивостями протирадіаційного укриття.
Таким чином, ДБН В.2.2-5:2023 унормовує функціональний розподіл сховища, споруди подвійного призначення із захисними властивостями сховищ, протирадіаційного укриття та споруди подвійного призначення із захисними властивостями протирадіаційного укриття на основні та допоміжні приміщення. Тобто ДБН В.2.2-5:2023 передбачений розподіл приміщень (складових частин) в межах однієї захисної споруди, а не будівництво допоміжної будівлі сховища.
Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для будівництва допоміжної будівлі на земельній ділянці з кадастровим номером 3510100000:29:268:0028 у зонах Г-6 та ТР-2.
Викладене свідчить про невідповідність намірів забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.
Таким чином, з огляду на наявність підстав для відмови у наданні містобудівних умов та обмежень згідно з п.3 ч.4 ст.29 Закону №3038, суд дійшов висновку, що у Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради не було правових підстав для надання Містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва №21, затверджених наказом Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради від 21.03.2024 р. №137.
Суд враховує, що відповідно до ч.6 ст.29 Закону №3038 як надання містобудівних умов та обмежень, так і рішення про відмову в їх наданні затверджуються наказом. Однак, відповідно до ч.8 ст.29 Закону №3038 припинення дії містобудівних умов та обмежень здійснюється шляхом скасування за рішенням адміністративного суду. При цьому Законом №3038 не передбачено необхідності додаткового скасування і наказу, яким затверджені містобудівні умови та обмеження.
На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Кропивницької окружної прокуратури підлягають задоволенню в частині скасування Містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва №21, затверджених наказом Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради від 21.03.2024 р. №137. В іншій частині позовні вимоги не підлягають задоволенню.
Згідно з ч.2 ст.139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.
У даній справі прокурор є суб`єктом владних повноважень та виконує функції з представництва інтересів держави у суді відповідно до ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 р. №1697-VII та ч.3 ст.53 КАС України, а тому враховуючи, що витрат, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз не понесено, суд дійшов висновку, що відсутні витрати, які б підлягали стягненню з відповідача в порядку розподілу судових витрат.
Керуючись ст.ст.132, 142, 139, 242-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -
ВИРІШИВ:
1. Адміністративний позов виконувача обов`язків Кропивницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної інспекції архітектури та містобудування України (м. Кропивницький, вул. Є. Чикаленка, 11) до Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради (м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 41, код ЄДРПОУ 44245840) про визнання протиправним та скасування наказу, скасування містобудівних умов та обмежень – задовольнити частково.
2. Скасувати Містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва №21, затверджені наказом Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради від 21 березня 2024 року №137.
3. У задоволенні інших позовних вимог відмовити.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення.
Дата складання повного рішення суду – 13 лютого 2025 року.

Суддя Кіровоградського
окружного адміністративного суду Г.М. МОМОНТ