Справа № 577/7247/25 
Провадження № 2/577/257/26

З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я 
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И 

19 січня 2026 року      м. Конотоп  
Конотопський міськрайонний суд Сумської області

в складі: головуючого судді Ярмак О.М.,
за участі секретаря судового засідання Мукосєєва І.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Конотопі Сумської області у порядку спрощеного позовного провадження справу за позовом акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором в розмірі 62 928 грн 16 коп, -

В С Т А Н О В И В :

АТ «Акцент-Банк» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 та прохає стягнути з відповідачки заборгованість за договором про надання послуги «Швидка готівка» № ABH0CT155101714561556322 від 01 травня 2024 року, яка утворилася станом на 27 листопада 2025 року, в розмірі 62 928 грн 16 коп.
Свої вимоги обгрунтовує тим, що 01 травня 2024 року між АТ «Акцент-Банк» та відповідачкою був укладений кредитний договір, відповідно до якого ОСОБА_1 був наданий кредит у розмірі 50 000 грн 00 коп із сплатою процентів за користування кредитними коштами в розмірі 75 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом. За умовами кредитного договору відповідачка брала на себе зобов`язання погашати заборгованість за кредитом, проценти за користування ним, а також сплачувати інші платежі. Однак свої зобов`язання за договором від 01 травня 2024 року ОСОБА_1 не виконала, у зв`язку з чим станом на 27 листопада 2025 року за нею утворилася заборгованість в розмірі 62 928 грн 16 коп, яка включає в себе: заборгованість за тілом кредиту в розмірі 47 964 грн 04 коп, заборгованість за процентами в розмірі 14 336 грн 91 коп., та пеню у розмірі 627 грн 21 коп.
Ухвалою Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 18 грудня 2025 року було відкрите провадження та справу призначено до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження на 19 січня 2026 року на 08 год. 30 хв (а.с. 30).
Представник позивача АТ «Акцент-Банк» в судове засідання не з`явився. У позовній заяві АТ «Акцент-Банк» зазначило про розгляд справи без участі його представника, а також, що не заперечує проти ухвалення у справі заочного рішення (а.с. 4 зв).
Відповідачка ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, про дату, час і місце розгляду справи була повідомлена у встановленому законом порядку (а.с.40), про причини своєї неявки суд не повідомила, заяв про розгляд справи за її відсутності до суду не надходило.
Відзив на позовну заяву ОСОБА_1 наданий не був.
Оскільки дотримані всі, передбачені ч. 1 ст. 280 ЦПК України вимоги, суд, зі згоди позивача, ухвалює заочне рішення у справі на підставі наявних доказів.
Суд, дослідивши письмові докази, приходить висновку, що позов підлягає частковому задоволенню.
Частиною 1 ст. 1054 ЦК України передбачено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Статтею 1055 ЦК України визначено, що кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним.
Згідно з ч. 2 ст. 1056-1 ЦК України, розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору.
Частиною 1 ст. 205 ЦК України передбачено, що правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом.
Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
Відповідно до ч. 1 ст. 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.
За змістом ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. 
Статтею ст. 627 ЦК України передбачено, що відповідно до ст. 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з у рахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв, ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
За змістом ст.ст. 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Частиною першою ст. 638 ЦК України визначено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася (ч. 2 ст. 639 ЦК України).
Абзац другий ч. 2 ст. 639 ЦК України передбачає, що договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін вважається укладеним в письмовій формі.
Таким чином будь-який вид договору, який укладається на підставі ЦК України може мати електронну форму. Договір, укладений в електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (ст. ст. 205, 207 ЦК України).
Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 09 вересня 2020 року у справі № 732/670/19, від 23 березня 2020 року у справі № 404/502/18, від 07 жовтня 2020 року № 127/33824/19, від 16 грудня 202-0 року у справі № 561/77/19..
Особливості укладання кредитного договору в електронному вигляді визначені Законом України «Про електронну комерцію».
Згідно п. 6 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про електронну комерцію» електронний підпис одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших; електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору.
Відповідно до ч. 3 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію» електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті.
Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах (ч. 4 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію»).
За правилом ч. 8 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію» у разі якщо укладення електронного договору відбувається в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, для прийняття пропозиції укласти такий договір особа має ідентифікуватися в такій системі та надати відповідь про прийняття пропозиції (акцепт) у порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Такий документ оформляється у довільній формі та має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору.
Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного в письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа.
Стаття 12 Закону України «Про електронну комерцію» визначає яким чином підписуються угоди в сфері електронної комерції. Якщо відповідно до акту цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів.

Встановлено, що 01 травня 2024 року ОСОБА_1 кваліфікованим електронним підписом підписала заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у АТ «А-Банк», а також заяву про надання послуги «Швидка готівка» № ABH0CT155101714561556322, Паспорт споживчого кредиту «Швидка готівка, Таблицю обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної процентної ставки за договором про споживчий кредит (а.с. 8-12).
За умовами договору про надання послуги «Швидка готівка» № ABH0CT155101714561556322 від 01 травня 2024 року відповідачці ОСОБА_1 надається кредит у розмірі 50 000 грн 00 коп на придбання товару на строк 60 місяців з 01 травня 2024 року до 30 квітня 2029 року включно. Визначено, що процентна ставка є фіксованою та становить 75 % на рік. Платіжна картка, що є доступом до поточного рахунку, на який зараховується сума кредиту № НОМЕР_1 . Загальна сума до повернення з урахуванням суми кредиту, процентів та комісій (загальна вартість кредиту) становить 195 338 грн 95 коп.
Договором передбачено, що у випадку порушення зобов`язань із погашення заборгованості клієнт сплачує банку пеню у розмірі 0,07% (не менше 1 грн ) від суми простроченої заборгованості по кредиту за кожен день прострочки, при цьому пеня за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за ним не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня, та не може бути більшою за 15 (п`ятнадцять) відсотків суми простроченого платежу (а.с. 9).
Відповідно ст.ст. 525, 526, 527, 530 ЦК України одностороння відмова від виконання зобов`язань не допускається; зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України; боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок; якщо у зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк; боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
Свої зобов`язання за договором від 01 травня 2024 року АТ «Акцент-Банк» виконало, перерахувавши 01 травня 2024 року грошові кошти в сумі 50 000 грн 00 коп на поточний рахунок, відкритий на ім`я ОСОБА_1 (а.с. 13 зв, 14). 
Як вбачається із заяви про надання послуги «Швидка готівка» № ABH0CT155101714561556322 від 01 травня 2024 року розмір щомісячного платежу за кредитним договором становить 3 255 грн 60 коп. Погашення заборгованості за кредитом здійснюється шляхом зарахування коштів на рахунок № НОМЕР_2 (а.с. 9). 
Однак свої зобов`язання за кредитним договором від 01 травня 2024 року відповідачка ОСОБА_1 не виконувала (а.с. 12зв.-13).
Частиною 2 ст. 1050 ЦК України передбачено, що якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.
Станом на 27 листопада 2025 року за ОСОБА_1 утворилася заборгованість за кредитним договором від 01 травня 2024 року, зокрема, заборгованість за тілом кредиту в розмірі 47 964 грн 04 коп та заборгованість за процентами в розмірі 14 336 грн 91 коп.
Крім того ОСОБА_1 нарахована пеня у розмірі 627 грн 21 коп (а.с. 12 зв.-13).
Відповідно до ч. 1 ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.
Згідно п. 18 «Прикінцеві та Перехідні положення» ЦК України, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).
Воєнний стан в Україні запроваджено Указом Президента «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України від 24лютого 2022 № 2102-ІХ, з 05 год 30 хв 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Дія режиму воєнного стану у подальшому неодноразо була продовжена та воєний стан в Україні діє і на даний час. 
Тлумачення п. 18 «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань. Така особливість проявляється: 1) в періоді існування особливих правових наслідків. Таким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування; 2) в договорах на які поширюються специфічні правові наслідки. Такими є договір позики, кредитний договір, і в тому числі договір про споживчий кредит; 3) у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання). Такі наслідки полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної частиною 2 статті 625 ЦК України, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. У разі якщо неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).
Вказана правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 31 січня 2024 року у справі № 183/7850/22.
За змістом частини другої статті 4 ЦК України основним актом цивільного законодавства України є саме Цивільний кодекс України.
Відповідно до висновків, викладених в постанові Верховного Суду від 10 жовтня 2018 року у справі № 362/2159/15-ц, законодавець встановив пріоритет ЦК України у договірних відносинах. Лише у випадку відсутності регулювання на рівні ЦК України застосовується законодавство про захист прав споживачів.
З системного аналізу приписів п. 6 «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про споживче кредитування» і пункту 18 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України України, слід дійти висновку, що відповідні положення Закону України «Про споживче кредитування» не мають предметом свого правового регулювання правовідносини щодо нарахування пені у кредитних правовідносинах під час воєнного стану в державі, а стосуються унормування цивільного законодавства у зв`язку з іншими обставинами, прийняттям Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг».
Враховуючи, що строк обмежень щодо нарахування пені відповідно до п. 18 «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК Українитриває з 24 лютого 2022 року і на період дії воєнного, надзвичайного стану та тридцятиденний строк після його припинення або скасування, а позивачем нарахована пеня за невиконання грошових зобов`язань за договором про надання послуги «Швидка готівка» № ABH0CT155101714561556322 від 01 травня 2024 року у вказаний період, то підстави для стягнення з відповідачки пені відсутні.

За таких обставин з відповідачки ОСОБА_1 на користь позивача АТ «Акцент-Банк» слід стягнути заборгованість за договором про надання послуги «Швидка готівка» № ABH0CT155101714561556322 від 01 травня 2024 року, яка утворилася станом на 27 листопада 2025 року та включає в себе: заборгованість за тілом кредиту в розмірі 47 964 грн 04 коп, заборгованість за процентами в розмірі 14 336 грн 91 коп, всього 62 300 грн 95 коп.
В іншій частині у задоволенні позовних вимог АТ «Акцент-Банк» слід відмовити.
Частиною 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Позивачем АТ «Акцент-Банк» при зверненні до суду через підсистему «Електронний суд» був сплачений судовий збір в розмірі 2 422 грн 40 коп (а.с. 5зв).
Частиною 1 ст. 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Оскільки позовні вимоги АТ «Акцент-Банк» задоволені на 99 %, то, відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача слід стягнути понесені судові витрати у вигляді сплати судового збору в розмірі 2 398 грн 18 коп (2 422 грн 40 коп х 99 %). 
Керуючись ст. ст. 207, 509, 525, 526, 527, 530, 599, 626, 628, 633, 634, 638, 1049, 1050, 1054, 1055, 1056-1 ЦК України, ст. ст. 12, 76-78, 141, 259, 263-265, 268, 280-283, 352, 354, 355 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги акціонерного товариства «Акцент-Банк» задовольнити частково. 
Стягнути з ОСОБА_1 на користь акціонерного товариства «Акцент-Банк» заборгованість за договором про надання послуги «Швидка готівка» № ABH0CT155101714561556322 від 01 травня 2024 року, яка включає в себе: заборгованість за тілом кредиту в розмірі 47 964 грн 04 коп (сорок сім тисяч дев`ятсот шістдесят чотири грн 04 коп) та заборгованість за процентами в розмірі 14 336 грн 91 коп (чотирнадцять тисяч триста тридцять шість грн 91 коп), всього 62 300 грн 95 коп (шістдесят дві тисячі триста грн 95 коп).
В іншій частині у задоволенні позовних вимог, - відмовити
Стягнути з ОСОБА_1 на користь акціонерного товариства «Акцент-Банк» понесені судові витрати у вигляді сплати судового збору в розмірі 2 398 грн 18 коп (дві тисячі триста дев`яносто вісім грн 18 коп). 
Заочне рішення може бути переглянуте судом, який його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо повне заочне рішення суду не було вручене відповідачу у день його проголошення, відповідач має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. 
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення може бути оскаржене позивачем до Сумського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. 
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування сторін: 

позивач: акціонерне товариство «Акцент-Банк», код ЄДРПОУ 14360080, юридична адреса: м. Дніпро, вул. Батумська, буд. 11, МФО № 307770.

відповідач: ОСОБА_1 , народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 .   

Суддя Ярмак О.  М.