02.03.2026 Справа № 756/9050/25

Унікальний номер 756/9050/25
Номер провадження 2-о/756/32/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2026 року м. Київ
Оболонський районний суд міста Києва у складі:
головуючого судді - Белоконної І.В.
за участю секретаря судового засідання - Погорелової В.П. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Оболонський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України про встановлення факту батьківства,

УСТАНОВИВ:

Заявниця ОСОБА_1 в порядку окремого провадження звернулася до суду зі заявою, в якій просить: встановити факт, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , є батьком неповнолітніх дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; зобов?язати Оболонський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України внести зміни до актового запису № 2092 про народження дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , складеного 28 серпня 2009 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Оболонського районного управління юстиції у м.Києві, а саме змінити відомості про батька дитини з « ОСОБА_6 », на « ОСОБА_3 ; змінити прізвище дитини з « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 »; ім?я, по батькові дитини, дату народження та місце народження - залишити без змін; зобов?язати Оболонський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України внести зміни до актового запису № 1384 про народження дитини - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , складеного11 червня 2019 року Подільським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, а саме змінити відомості про батька дитини з « ОСОБА_6 », на « ОСОБА_3 ; змінити прізвище дитини з « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 »; ім?я, по батькові дитини, дату народження та місце народження - залишити без змін.
Заявлені вимоги обгрунтовує тим, що з 2009 року проживала однією сім`єю без реєстрації шлюбу із ОСОБА_3 . Від вказаних відносин народилося двоє дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .
У свідоцтвах про народження дітей інформація про батька заначено відповідно до ч. 1 ст. 135 СК України.
За життя ОСОБА_3 визнавав себе батьком дітей, піклувався про них, з великою любов`ю ставився до них, допомагав у їх вихованні, матеріально забезпечував.
Із початком повномасштабного вторгнення російських військ на територію України та оголошенням воєнного стану ОСОБА_3 був відправлений для виконання бойових завдань у зону ведення бойових дій та трагічно загинув ІНФОРМАЦІЯ_2 . 
Встановлення факту батьківства заявниці необхідно для отримання дітьми соціальних виплат у зв`язку із загибеллю батька, оформлення пенсії по втраті годувальника.
Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 26 червня 2025 року відкрито провадження по справі та призначено до судового розгляду.
За клопотанням представника заінтересованої особи - ОСОБА_2 ухвалою суду від 09 вересня 2025 року по справі призначено судово-медична (молекулярно-генетичну) експертизу, проведення якої доручено експертам Київського міського бюро судово-медичної експертизи. На вирішення експертизи поставлено наступні питання: Чи може бути ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , біологічним батьком неповнолітньої дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ?; Чи може бути ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , біологічним батьком неповнолітньої малолітньої дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ?; Чи є біологічна спорідненість між ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та неповнолітньою дитиною ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ?; Чи є біологічна спорідненість між ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та малолітньою дитиною ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ? Витребувана з Державної спеціалізованої установи «Миколаївське обласне бюро судово-медичної експертизи» зразок біологічного матеріалу ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_2 , та зобов`язано надати до експертної установи Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи для проведення судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи.
30 жовтня 2025 року на адресу суду надійшов лист т.в.о. завідуючого відділення судової-медичної генетичної ідентифікації Державної спеціалізованої установи «Київське міське бюро судово-медичної експертизи», в якому зазначено, що в ДСУ «Київське міське бюро судово-медичної експертизи» не проводиться дослідження гістологічного матеріалу, у зв`язку з відсутністю належної технічної бази. Під впливом формаліну, який застосовується під час виготовлення гістологічних препаратів, відбувається денатурація ДНК. Вже через добу фіксації в формаліні в тканині зберігається лише 25 % ДНК, яка в ній містилася. Для кількісної та якісної оцінки ДНК, яка міститься в об`єкті дослідження, необхідно мати систему ПЛР в режимі реального часу, якої у відділенні судово-медичної генетичної ідентифікації ДСУ «Київське міське бюро судово-медичної експертизи» немає. 
03 листопада 2025 року до суду надійшов лист начальника Державної спеціалізованої установи «Миколаївське обласне бюро судово-медичної експертизи» № 2556 від 03 листопада 2025 року, в якому повідомлено, що після проведеного судово-гістологічного дослідження в установі дійсно зберігаються залишки гістологічного матеріалу ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_2 . Відповідно до Правил проведення судово-медичних експертиз (досліджень) у відділеннях судово-медичної гістології бюро судово-медичної експертизи, затвержених Наказом Міністерства охорони здоров`я від 17 січня 1995 року № 6 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 26 липня 1995 року за № 250/786, після проведення дослідження залишки шматочків, фіксованих внутрішніх органів, що складають формаліновий архів з номером експертизи та роком дослідження герметично упаковуються і зберігаються три роки в стані пригодному для повторного дослідження (п. 1.23 Правил). Однак, оскільки залишки біологічного матеріалу, відповідно до вимог Правил попередні оброблені розчином формаліну та зберігаються в ньому, отже втрачають певні якості, подальше їх використання (протягом трьох років) можливе лише для повторного гістологічного дослідження, та виключає їх використання для проведення судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи.
Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 12 листопада 2025 року поновлено провадження по справі та призначено до судового розгляду.
Заявниця в судовому засіданні заявлені вимоги підтримала та просила задовольнити у повному обсязі.
Заінтересована особа ОСОБА_2 та її представник в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлені судом належним чином.
Представник заінтересованої особи Оболонського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлені судом належним чином.
За змістом ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
За наведених обставин, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи у судовому засіданні за відсутності заінтересованих осіб.
Суд, вислухавши пояснення заявника, дослідивши письмові докази у справі, встановив наступне.
ІНФОРМАЦІЯ_5 народився ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 та про що Відділом реєстрації актів цивільного стану Оболонського районного управління юстиції у м. Києві було складено відповідний актовий запис № 2092. Матір`ю дитини вказано ОСОБА_1 , батьком - ОСОБА_6 (а.с. 10).
ІНФОРМАЦІЯ_6 народилася ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 та про що Подільським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві було складено відповідний актовий запис № 1384. Матір`ю дитини вказано ОСОБА_1 , батьком вказано ОСОБА_6 (а.с. 9). 
Згідно ч. 1 ст. 135 СК України при народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем та громадянством матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою.
Судом встановлено, що станом на день народження ОСОБА_4 та ОСОБА_5 їх матір не перебувала у зареєстрованому шлюбі.
ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданим Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (а.с. 6).
Як вбачається з повторного свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 , виданого Оболонським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), матір`ю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є ОСОБА_2 (а.с. 5).
Згідно висновку молекулярно-генетичного дослідження № HID25-002051 від 30 травня 2025 року, поведеного спеціалістом ТОВ «Генкод Діагностик», ймовірність того, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 може бути біологічною бабусею по відношенню до дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 складає 99,9988005645 %. Отримані генетичні дані не дозволили встановити чи може бути ОСОБА_2 біологічною бабусею ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Згідно з міжнародними стандартами встановлення спорідненості, результат цього аналізу вважається невизначеним. Ймовірність даної події складає 65.96693638204 %. Виходячи з вищевикладеного спеціалістом було прийнято рішення провести повносиблінговий тест між ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 для повного та об`єктивного генетичного аналізу на споріднення. Отримані генетичні дані свідчать про те, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 може бути повним сиблінгом (повнорідним братом) ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Ймовірність даної події становить 98,72372198049 % (а.с. 28-83).
З доданих заявницею до своєї заяви про встановлення факту батьківства, сімейних фотознімків, судом вбачається, що ОСОБА_3 проводив час та дозвілля з дітьми ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (а.с. 13-19).
Згідно з ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.
Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення (п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України).
Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.
Перелік фактів, які підлягають встановленню судом в окремому провадженні викладений в ч. 1 ст. 315 ЦПК України та не є вичерпним (ч. 2 ст. 315 ЦПК України).
У відповідності до п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 5 «Про судову практику про справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення», в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян.
Як роз`яснено в п. 15 вказаної Постанови Пленуму, суд розглядає заяви про встановлення факту батьківства в разі смерті особи, яку заявник вважає батьком дитини. Заяви про встановлення фактів батьківства чи визнання батьківства розглядаються судом, якщо у свідоцтві про народження певна особа не вказана батьком дитини і можуть бути подані матір`ю, опікуном чи піклувальником дитини чи самою дитиною після досягнення повноліття.
Згідно з п. 7 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15 травня 2006 року № 3 у разі смерті чоловіка, який не перебував у шлюбі з матір`ю дитини, або смерті жінки, котра вважалась матір`ю останньої, факт їхнього батьківства (материнства) може бути встановлено за рішенням суду в окремому провадженні. Заяви про встановлення факту як батьківства, так і материнства суд приймає до розгляду, якщо запис про батька (матір) дитини в Книзі реєстрації народжень учинено згідно зі ст. 135 СК України. Із заявою про встановлення факту батьківства до суду мають право звернутися матір, опікун (піклувальник) дитини, особа, яка її утримує та виховує, а також сама дитина, котра досягла повноліття.
Таким чином, закон розрізняє порядок визначення походження дитини від батька шляхом визнання батьківства - про що позов заявляється до особи, яка вважається батьком дитини, або нею самою, та шляхом встановлення факту батьківства у разі смерті особи, яку заявник вважає батьком дитини.
Заяви про встановлення факту батьківства (материнства) суд розглядає у разі смерті особи, яку заявник визнає батьком (матір`ю) дитини, і вирішує їх з огляду на обставини, передбачені статтями 125, 130 Сімейного кодексу України. Передумовою звернення до суду із заявою про встановлення факту батьківства є смерть особи, батьківство якої встановлюється, або оголошення її померлою.
Відповідно до змісту ч. 1 ст. 121 СК України права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу.
Згідно п. 3 ч. 2 ст. 125 СК України, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається за рішенням суду.
Відповідно до ст.130 СК України, у разі смерті чоловіка, який не перебував у шлюбі з матір`ю дитини, факт його батьківства може бути встановлений за рішенням суду. Заява про встановлення факту батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до частини першої статті 135 цього Кодексу. Заява про встановлення факту батьківства може бути подана особами, зазначеними у частині третій статті 128 цього Кодексу.
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 21 лютого 2020 року у справі № 643/9245/18 (провадження № 61-16732св19) зроблено висновок щодо застосування ст. 130 СК України та вказано, що закон не встановлює конкретного переліку доказів для встановлення факту батьківства. Підставою для встановлення факту батьківства можуть бути будь-які відомості, що свідчать про походження дитини від даної особи, зібрані відповідно до вимог ЦПК України.
Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України).
На підставі вищезазначеного, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про наявність підстав, якими заявник обґрунтовує свої вимоги, встановленими в судовому засіданні, а тому заявлені вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.
Відповідно до п.п. 20 п. 1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 № 52/5 при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.
Згідно з положеннями ст. 134 СК України на підставі заяв осіб, зазначених у ст. 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження.
Керуючись ст. ст. 4, 5, 10, 18, 133, 141, 259, 263-265, 280-282, 289, ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву - задовольнити.
Встановити факт батьківства громадянина України ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , відносно неповнолітньої дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Зобов?язати Оболонський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України внести зміни до актового запису № 2092 про народження дитини - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , вчиненого 28 серпня 2009 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Оболонського районного управління юстиції у місті Києві, а саме: змінити відомості про батька дитини з « ОСОБА_6 », на « ОСОБА_3 »; змінити прізвище дитини з « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 »; ім?я, по батькові дитини, дату народження та місце народження - залишити без змін.
Встановити факт батьківства громадянина України ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , відносно малолітньої дитини - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Зобов?язати Оболонський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України внести зміни до актового запису № 1384 про народження дитини - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , вчиненого 11 червня 2019 року Подільським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, а саме: змінити відомості про батька дитини з « ОСОБА_6 », на « ОСОБА_3 ; змінити прізвище дитини з « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 »; ім?я, по батькові дитини, дату народження та місце народження - залишити без змін.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя І.В. Белоконна