КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27 лютого 2026 року справа № 640/25098/21
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., розглянув у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Поліс Альфа» до Антимонопольного комітету України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Міністерство юстиції України, про визнання протиправним і скасування рішення
Суть спору: до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Поліс Альфа» із позовом до Антимонопольного комітету України, в якому просив суд визнати протиправним та скасувати рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель №18015-р/пк-пз від 06.08.2021.
В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що рішення відповідача є протиправним та таким, що не відповідає вимогам ст.18 Закону України «Про публічні закупівлі».
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.09.2021 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
27.10.2021 на адресу Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач стверджує про правомірність прийнятого ним рішення та просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог. У відзиві на адміністративний позов, як підставу для відмови у задоволенні позовних вимог, відповідач вказує, що позивач не обгрунтував наявність порушень з боку замовника.
08.11.2021 позивачем подано до Окружного адміністративного суду міста Києва відповідь на відзив.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.01.2022 (суддя Амельохін В.В.) відмовлено Антимонопольному комітету України в задоволенні заяви про розгляд справи в загальному позовному провадженні.
Законом України від 13.12.2022 № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» (далі - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.
Відповідно до п. 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX, з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.
14.12.2022 вказаний Закон був опублікований в газеті "Голос України" №254 та набрав чинності 15.12.2022.
10.05.2023 на адресу Київського окружного адміністративного суду супровідним листом від 26.12.2022 №03-19/5277/22 «Про скерування за належністю справи» надійшли матеріали адміністративної справи №640/25098/21.
10.05.2023 відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Шевченко А.В.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03.08.2023 адміністративну справу №640/25098/21 прийнято до провадження судді Шевченко А.В. Вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання. Залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Міністерство юстиції України (код ЄДРПОУ 00015622, адреса: 01001, місто Київ, вулиця Архітектора Городецького, будинок 13). Зобов`язано позивача направити на адресу Міністерства юстиції України позовну заяву разом із усіма доданими до неї документами із наданням суду доказів такого надсилання.
02.04.2024 відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями у зв`язку із перебуванням судді Шевченко А.В у відпустці, справу передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Кушновій А.О.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 08.05.2024 прийнято адміністративну справу № 640/25098/21 до провадження судді Київського окружного адміністративного суду Кушнової А.О. Продовжено розгляд адміністративної справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.
27.06.2024 на адресу Київського окружного адміністративного суду від представника Міністерства юстиції України надійшли письмові пояснення.
Відповідно до частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в:

Згідно з оголошенням https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2021-07-07-008851-c\, Міністерство юстиції України (далі - Замовник), має намір закупити предмет закупівлі «Модернізація апаратно-програмного комплексу апарату Міністерства, 45310000-3, електромонтажні роботи, ДК 021:2015» (далі - Процедура закупівлі), оголошення було оприлюднене 07 липня 2021 року, з очікуваною вартістю 19 107 831,96 гривень.
Товариством з обмеженою відповідальністю «Поліс Альфа», ознайомившись з вимогами тендерної документації, подав скаргу до Антимонопольного комітету України, вважаючи що Замовником встановлені дискримінаційні вимоги тендерної документації у вказаній закупівлі, через які позивач як потенційний учасник відповідної процедури закупівлі, не мав змоги реалізувати свої права та законні інтереси щодо прийняття участі у відповідній закупівлі.
З огляду на зазначене, позивачем було подано до АМК України через електронну систему закупівель скаргу від 04 серпня 2021 року, номер скарги присвоєний в електронній системі закупівель: UA-2021-07-07-008851-с.а2 з вимогою зобов?язати Замовника усунути дискримінаційні умови та привести тендерну документацію у відповідність до законодавства.
Постійно діюча адміністративна колегія Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель прийняла рішення №18015-р/пк-пз від 06.08.2021, яким АМК України залишив без розгляду скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Поліс Альфа» UA-2021-07-07-008851-c.а2.
Вважаючи, що рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель №18015-р/пк-пз від 06.08.2021 є протиправним та таким, що порушує права та інтереси позивача, позивач з метою захисту прав та інтересів звернувся до суду з даним адміністративним позовом.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить із наступного.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначені Законом України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року №922-VIII.
Згідно з ч. 1 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
Частиною 2 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що у тендерній документації зазначаються такі відомості:
1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій;
2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації», та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.
Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону;
3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону;
4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби);
5) кількість товару та місце його поставки;
6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;
7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;
8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;
9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами;
10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію.
У разі застосування критерію оцінки вартість життєвого циклу, методика оцінки тендерних пропозицій повинна містити опис усіх складових вартісних елементів та перелік документів і інформації, які повинні надати учасники для підтвердження вартості складових елементів життєвого циклу. Замовник у разі необхідності дисконтування витрат життєвого циклу майбутніх періодів може використовувати поточну облікову ставку Національного банку України. Вартість життєвого циклу може рахуватися як сума всіх витрат життєвого циклу або сума всіх витрат життєвого циклу, поділена на розрахункову одиницю експлуатації предмета закупівлі;
11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій;
12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції;
13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;
14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій;
15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);
16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати);
17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;
18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг;
19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.
Згідно з ч. 3 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Тендерна документація може містити правила зазначення в договорі про закупівлю грошового еквівалента в національній чи іноземній валюті за офіційним курсом, установленим Національним банком України станом на дату проведення
Відповідно до ч. 4 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників, а також вимог щодо документального підтвердження інформації про відповідність вимогам тендерної документації, якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації» та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.
Статтею 18 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав і законних інтересів осіб, пов`язаних з участю у процедурах закупівлі, утворює Комісію (комісії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель та здійснює інші повноваження, визначені цим Законом та Законом України «Про Антимонопольний комітет України». Рішення Комісії з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель ухвалюються від імені Антимонопольного комітету України.
Відповідно до ч. 23 ст. 18 Закону України «Про публічні закупівлі» рішення органу оскарження може бути оскаржене суб?єктом оскарження до окружного адміністративного суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, протягом 30 днів з дати його оприлюднення в електронній системі закупівель.
Повноваження, порядок утворення та функціонування Комісії з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель встановлюються відповідно до цього Закону та Закону України «Про Антимонопольний комітет України».
Відповідно до п. 1 розділу ІІІ тендерної документації пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінку (у разі їх установлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у статті 17 Закону і в документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у документації, зокрема інформації про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну сертифікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі).
Згідно пункту 6 розділу III Документації учасники процедури закупівлі повинні надати у складі тендерної пропозиції інформацію та документи, які підтверджують відповідність тендерної пропозиції учасника вимогам (технічним, якісним, кількісним та іншим) до предмета закупівлі, установленим замовником.
З матеріалів справи вбачається, що позивачем через електронну систему закупівель до органу оскарження була подана скарга від 04 серпня 2021 року №UA-2021-07-07-008851-c.а2 щодо порушення Міністерством юстиції України порядку проведення процедури закупівлі за предметом «Модернізація апаратно-програмного комплексу апарату Міністерства, 45310000-3, електромонтажні роботи, ДК 021:2015», оголошення про проведення якої оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу за №UA-2021-07-07-008851-с.
Скаржник повідомляв про порушення Замовником порядку проведення Процедури закупівлі та просив, зокрема, зобов?язати Замовника внести зміни до тендерної документації.
Згідно з частиною другою статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі» скарга до органу оскарження подається суб?єктом оскарження у формі електронного документа через електронну систему закупівель.
Відповідно до пункту 30 частини першої статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» суб?єкт оскарження в органі оскарження (далі - суб?єкт оскарження) - фізична чи юридична особа, яка звернулася до органу оскарження з метою захисту своїх прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи, пов?язаних з її участю у процедурі закупівлі.
Відповідно до пункту 4 частини п?ятої статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі» скарга повинна містити, зокрема, обґрунтування наявності порушених прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи.
Колегією АМКУ було встановлено, що скарга Товариства з обмеженою відповідальністю «ПОЛІС АЛЬФА» від 04 серпня 2021 року №UA-2021-07-07-008851-с.а2 не відповідає вимогам частини п?ятої статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі», зокрема, відсутні обґрунтування наявності порушених прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи (пов?язаних з її участю у процедурі закупівлі).
Відповідно до вимог частини дванадцятої статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі» орган оскарження залишає скаргу без розгляду, зокрема, у разі, якщо скарга не відповідає вимогам частин другої - п?ятої, восьмої та дев?ятої цієї статті.
Позивачем у скарзі було вказано, що технічні вимоги, які наведені у тендерній документації обмежують та звужують коло потенційних учасників.
Також, відповідно по тексту скарги позивач вказував, що він є потенційним учасником та має намір і спроможність взяти участь у даній процедурі закупівлі, але через дискримінаційні вимоги тендерної документації не може подати свою тендерну пропозицію.
Позивач у скарзі зазначав, що технічні характеристики обладнання, яке він може запропонувати не відповідають усім вимогам тендерної документації.
Разом із ним, аналізуючи зміст скарги, адміністративна Колегія АМК України дійшла до висновку, що у скарзі позивач не зазначив у чому саме полягає порушення його прав та охоронюваних законом інтересів, пов?язаних із участю у процедурі закупівлі.
Також не зазначив яке саме обладнання він може запропонувати та які саме послуги надати, та в чому саме полягає невідповідність саме його обладнання та послуг умовам тендерної документації.
Натомість було зазначено, які саме зміни необхідно внести, на його думку до тендерної документації, щоб учасники змогли запропонувати обладнання інших виробників.
Таким чином, позивач у своїй скарзі зазначав за умовних учасників, але не за своє обладнання, яке у нього наявне і за допомогою якого він зможе надати визначені у предметі закупівлі послуги.
У скарзі позивач не зазначив яким чином вимоги тендерної документації порушують саме його права та законні інтереси, пов?язані із участю в процедурі закупівлі, а також ним не було підтверджено неможливість виконання вказаних умов Документації.
Слід зазначити, що виходячи із наведених вище положень Закону України «Про публічні закупівлі», завданням Колегії є встановлення наявності/відсутності порушених прав суб?єкта оскарження певним рішенням, діями чи бездіяльністю замовника.
Відповідно до приписів частини п?ятої статті 18 Закону суб?єкт оскарження, відповідно до приписів Закону, повинен викласти у своїй скарзі порушення проведення процедури закупівлі, обґрунтувати їх, довести, що порушує саме його право чи інтерес, обґрунтувати чому саме його дискримінують вимоги тендерної документації.
Враховуючи вище викладене, Колегією було встановлено, що позивачем не було обґрунтовано наявність порушених прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності Замовника.
Суд звертає увагу, що за результатами здійснених заходів, з дотриманням принципів ефективності та результативності, закріплених у Бюджетному кодексі України, було визначено потребу у відповідному обладнанні, послугах, спрямованих на досягнення ефективної модернізації апаратно-програмного комплексу апарату Мін?юсту.
У зв?язку з чим 07.07.2021 Мін?юстом було оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу оголошення про проведення процедури закупівлі, предметом такої закупівлі визначено: «Модернізація апаратно-програмного комплексу апарату Міністерства, 45310000-3, електромонтажні роботи, ДК 021:2015».
Законом України «Про економічну конкуренцію» встановлено, що економічна конкуренція (конкуренція) - змагання між суб?єктами господарювання з метою здобуття завдяки власним досягненням переваг над іншими суб?єктами господарювання, внаслідок чого споживачі, суб?єкти господарювання мають можливість вибирати між кількома продавцями, покупцями, а окремий суб?єкт господарювання не може визначати умови обороту товарів на ринку.
Для участі у процедурі закупівлі, оголошеної Мін?юстом, двома учасниками було подано тендерні пропозиції, які повністю відповідали вимогам технічної частини тендерної документації.
У свою чергу відсутність у потенційного учасника закупівлі, а саме ТОВ «Поліс Альфа» технічного обладнання та послуг, що могли б відповідати вимогам тендерної документації, встановленої Мін?юстом у процедурі закупівлі від 07.07.2021, за наявності конкурентного середовища не може свідчити про дискримінаційні вимоги та обмеження конкуренції.
З огляду на вказане, визначені Мін?юстом технічні вимоги до предмета закупівлі відповідають вимогам частини четвертої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» щодо відсутності в тендерній документації вимог, які обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.
Додатково слід звернути увагу на те, що приписами статті 24 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено право замовників надавати роз?яснення та вносити зміни не лише до тендерної документації, але також і до оголошення про проведення процедури закупівлі.
Так, частиною першою вказаної статті визначено, що фізична/юридична особа має право не пізніше ніж за 10 днів до закінчення строку подання тендерної пропозиції звернутися через електронну систему закупівель до замовника за роз?ясненнями щодо тендерної документації та/або звернутися до замовника з вимогою щодо усунення порушення під час проведення тендеру. Усі звернення за роз?ясненнями та звернення щодо усунення порушення автоматично оприлюднюються в електронній системі закупівель без ідентифікації особи, яка звернулася до замовника. Замовник повинен протягом трьох робочих днів з дня їх оприлюднення надати роз?яснення на звернення та оприлюднити його в електронній системі закупівель відповідно до статті 10 цього Закону.
Позивач, як потенційний учасник процедури закупівлі, мав право не пізніше ніж за 10 днів до закінчення строку подання тендерної пропозиції звернутися через електронну систему закупівель до замовника за роз?ясненнями щодо тендерної документації та/або звернутися до замовника з вимогою щодо усунення порушення під час проведення тендеру.
Слід зазначити, що звернення за роз?ясненнями та звернення щодо усунення порушення, автоматично оприлюднюються в електронній системі закупівель без ідентифікації особи, яка звернулася до замовника. Замовник зобов?язаний протягом трьох робочих днів з дня їх оприлюднення надати роз?яснення на звернення оприлюднити його в електронній системі закупівель відповідно до статті 10 Закону.
Тобто, після звернення учасника за роз?ясненнями, замовник мав право у тому числі і з власної ініціативи або за результатами звернень внести зміни до тендерної документації.
В тендерній документації Мін?юсту, що опублікована в електронній системі закупівель «Prozorro», зазначена інформація щодо посадових осіб, які уповноважені здійснювати зв?язок з учасниками у разі їх потреби.
Проте, ТОВ «Поліс Альфа», як потенційний учасник процедури закупівлі не звертався до замовника через електронну систему закупівель «Prozorro» щодо будь-яких роз?яснень, не використав своє право на отримання пояснень від замовника та право стати учасником закупівлі.
Замовник в особі Мін?юсту, в процесі закупівель товарів, робіт і послуг ставить перед учасниками вимоги, визначені виключно законодавством про публічні закупівлі, з метою забезпечення прозорості конкуренції і компетентності усіх учасників, а також для отримання вигідної пропозиції за вигідною ціною.
Таким чином, твердження ТОВ «Поліс Альфа» про встановлення замовником дискримінаційних вимог у тендерній документації є такими, що не відповідають дійсності.
Суд наголошує, що вказана у скарзі обставина не може вважатись належним обґрунтуванням наявності у суб?єкта оскарження порушених прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи.
ТОВ «Поліс Альфа» у своїй скарзі не було зазначено, яке саме обладнання він може запропонувати та які саме послуги надати, в чому саме полягає невідповідність його обладнання та послуг умовам тендерної документації, визначеним Мін?юстом.
Також, позивач вказує, що технічні вимоги, встановлені Мін?юстом у тендерній документації, обмежують та звужують коло потенційних учасників, проте такі доводи не підтверджують наявність порушених прав цього товариства та не є належним обґрунтуванням скарги.
Натомість ТОВ «Поліс Альфа» лише зазначено, які саме зміни повинен внести замовник до тендерної документації, щоб учасники змогли запропонувати обладнання інших виробників.
Зміст скарги позивача про встановлення Мін?юстом дискримінаційних вимог у тендерній документації зводиться до наявності гіпотетичних порушень прав умовних учасників процедури закупівлі, а не самого ТОВ «Поліс Альфа».
З огляду на вищезазначене, колегією АМКУ було правомірно залишено скаргу ТОВ «Поліс Альфа» від 04.08.2021 №UA-2021-07-07-008851-с.а2 без розгляду із зазначенням, що вона не відповідає вимогам частини п?ятої статі 18 Закону України «Про публічні закупівлі», зокрема, відсутні обґрунтування наявності порушених прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи (пов?язаних з її участю у процедурі закупівлі).
Щодо посилань позивача на інші процедури закупівлі, суд вказує, що інші процедури закупівлі не можуть бути предметом розгляду органу оскарження під час розгляду певної Скарги, адже виходячи з положень частини шістнадцятої статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі» орган оскарження розглядає скаргу та приймає рішення на її підставі в межах одержаної за скаргою інформації та інформації, розміщеної в електронній системі закупівель.
Тому твердження позивача, що скарги інших учасників в інших процедурах закупівель були прийняті Колегією до розгляду, не можуть свідчити про протиправність рішення Колегії №18015-р/пк-пз від 06.08.2021, адже Колегія не може досліджувати інші процедури закупівлі при розгляді конкретної скарги, зокрема, встановлювати чи були ці процедури закупівлі ідентичними, чи мали однаковий предмет закупівлі, чи були умови Документації аналогічними, яке обґрунтування порушених прав містили інші скарги, тощо.
Враховуючи вищезазначене, суд дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.
Згідно з ч.ч.1, 2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ч.1 ст.90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
За таких обставин, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача є необґрунтованими, відповідач довів правомірність оскаржуваного рішення, а тому у задоволенні позову слід відмовити.
Враховуючи відмову у задоволенні позову, відсутні підстави для розподілу судових витрат.
Керуючись статтями 243-246, 250, 255 КАС України, суд 

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Кушнова А.О.