ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 696/1730/25 Суддя (судді) першої інстанції: Білопольська Н.А.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 квітня 2026 року м. Київ
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
Судді-доповідача: Кузьмишиної О.М.,
суддів: Вівдиченко Т.Р., Карпушової О.В., 
при секретарі судового засідання Харечко Ю.В.,
за участі представника позивача - Колесника Д.В., 
представника відповідача - Зерщикової Т.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Центрального міжрегіонального управління державної служби з питань праці на рішення Кам`янського районного суду Черкаської області від 28 січня 2026 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Центрального міжрегіонального управління державної служби з питань праці про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Центрального міжрегіонального управління державної служби з питань праці, в якому просить скасувати постанову головного державного інспектора відділу з питань безпеки праці Управління інспекційної діяльності у Черкаській області Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Варламова Івана Олеговича № Ц/ЧК/28304/ПТ-ЗК від 08 грудня 2025 року про притягнення керівника ТОВ «Мейк Агро» ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною шостою статті 41 КУпАП та закрити провадження у справі.
Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, оскаржувана постанова є протиправною та такою, що підлягає скасуванню, оскільки він, як керівник ТОВ «Мейк Агро» виконав вимоги припису вчасно - 26 листопада 2025 року, вважає, що в оскаржуваній постанові та протоколі не міститься підпису особи, що притягається до адміністративної відповідальності.
Рішенням Кам`янського районного суду Черкаської області від 28 січня 2026 року позовні вимоги ОСОБА_1 до Центрального міжрегіонального управління державної служби з питань праці про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення задоволено.
Скасовано постанову по справі про адміністративне правопорушення № Ц/ЧК/28304/ПТ-ЗК від 08 грудня 2025 року, винесену головним державним інспектором відділу з питань безпеки праці Управління інспекційної діяльності у Черкаській області Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за частиною шостою статті 41 КУпАП, провадження по адміністративній справі закрито.
Зобов`язано керівника ТОВ «Мейк Агро» ОСОБА_1 утворити комісію з розслідування нещасного випадку, що стався 12 серпня 2025 року з трактористом-машиністом сільськогосподарського виробництва ОСОБА_2 .
Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Центральне міжрегіональне управління державної служби з питань праці подало апеляційну скаргу, у якій просить скасувати зазначене рішення в частині задоволених позовних вимог, та ухвалити нову постанову, якою у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.
Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції не вказав жодної законної підстави для скасування постанови, що робить рішення необґрунтованим.
Ухвалами колегії Шостого апеляційного адміністративного суду від 09.03.2026 та від 18.03.2026 відкрито провадження за апеляційною скаргою Центрального міжрегіонального управління державної служби з питань праці, призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні.
Від позивача до суду 20.03.2026 надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому просить суд апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.
У судове засідання на розгляд справи судом апеляційної інстанції з`явився представник позивача - адвокат Колесник Д.В. Представник відповідача (апелянта) приймав участь в розгляді апеляційної скарги в режимі відеоконференції. Учасники процесу надали свої пояснення та аргументи.
Відповідно до частин першої, третьої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Заслухавши суддю-доповідача, проаналізувавши матеріали справи, аргументи та доводи сторін, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково з наступних підстав.
Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, за наказом Центрального міжрегіонального управління державної служби з питань праці № 1129/Ц-ЗК від 10 листопада 2025 року вирішено здійснити позаплановий захід державного нагляду (контролю) у ТОВ «Мейк Агро» на предмет додержання вимог законодавства з питань охорони праці (у частині додержання вимог ст.ст. 5, 8, 13, 17, 18, 19, 21, 22 Закону України «Про охорону праці» та прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів) в межах питань, які стали підставою для здійснення даного заходу державного нагляду (контролю).
З акту від 25 листопада 2025 року № Ц/ЧК/25972/446 Центрального міжрегіонального управління державної служби з питань праці, що складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, праці, зайнятості населення, зайнятості та працевлаштування осіб з інвалідністю, здійснення державного гірничого нагляду, та додатків до нього вбачається, що у зв`язку із розглядом звернення ОСОБА_2 від 30 жовтня 2025 року про порушення стосовно нього законодавства з питань охорони праці у ході перевірки нещасного випадку, що стався у ТОВ «Мейк Агро», наявні порушення вимог законодавства.
Приписом Центрального міжрегіонального управління з питань праці № Ц/ЧК/25972/446/П від 25 листопада 2025 року зобов`язано директора ОСОБА_1 усунути порушення, виявлені у сфері охорони праці, зокрема: роботодавцем ТОВ «Мейк Агро» не подано повідомлення у строки, визначені Порядком №337, чим порушено п.8 «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженим постановою КМУ від 17.04.2019 №337 до 26.11.2025.
Генеральний директор ТОВ «Мейк Агро» 25.11.2025 листом №175 подав повідомлення про нещасний випадок, за формою, яка передбачена Порядком №337.
Головним державним інспектором відділу з питань безпеки праці Управління інспекційної діяльності у Черкаській області Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Варламовим І.О. складено протокол від 08.12.2025, в якому встановлено, що ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді директора ТОВ «Мейк Агро», вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена частиною шостою статті 41 КУпАП, а саме відповідно до п. 8 не повідомив у встановлений Порядком розслідування обліку нещасних випадків, професійних захворювань, та аварій на виробництві, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 337 (далі - Порядок № 337), строк (протягом однієї доби з використанням засобів зв`язку та не пізніше наступного робочого дня на паперовому носії повідомлення за встановленою Порядком формою) Центральне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці про нещасний випадок на виробництві, що стався 12 серпня 2025 року із трактористом-машиністом сільськогосподарського виробництва ОСОБА_2 . Дане правопорушення, на думку відповідача, є триваючим, оскільки ОСОБА_1 , будучи роботодавцем, допустив бездіяльність у вигляді неповідомлення у встановлений строк центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, про нещасний випадок на виробництві, що стався з його працівником ОСОБА_2 , та перебував надалі, протягом тривалого строку, у стані безперервного продовження цієї бездіяльності у вигляді невиконання покладеного на нього, як на роботодавця, обов`язку щодо подання повідомлення про зазначений нещасний випадок. Дане триваюче правопорушення припинено поданням Центральному міжрегіональному управлінні Державної служби з питань праці повідомлення про нещасний випадок у встановлений Порядком формі 27 листопада 2025 року.
Постановою по справі про адміністративне правопорушення №Ц/ЧК/28304/ПТ-ЗК від 08 грудня 2025 року ОСОБА_1 , директор ТОВ «Мейк Агро», притягнутий до адміністративної відповідальності за частиною шостою статті 41 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 340,00 грн.
Позивач, не погоджуючись з постановою по справі про адміністративне правопорушення, оскаржив її в судовому порядку.
Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що відсутність аналізу первинних документів нещасного випадку та посилання на них відповідачем в протоколі і постанові про адміністративне правопорушення призвели до необґрунтованості висновків під час притягнення керівника ТОВ «Мейк Агро» ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за неподання повідомлення про нещасний випадок.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.
Згідно із статті 9 Кодексу України про адміністративні правопорушення адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Статтею 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.
Згідно статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Відповідно до статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Згідно статті 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
В свою чергу, згідно з п. 1 статті 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.
Зазначена норма встановлює обов`язок суб`єкта владних повноважень щодо доказування правомірності своїх рішень, дій чи бездіяльності.
Статтею 72 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладаються на відповідача.
Зазначена норма вказує на те, що саме на суб`єкта владних повноважень покладається обов`язок по доведенні правомірності своїх дій/рішень. При цьому суб`єкт владних повноважень при винесенні постанови про притягнення особи до адміністративної відповідальності має чітко дотриматися вимог КУпАП.
Відповідно до частини шостої статті 41 КУпАП порушення встановленого порядку повідомлення (надання інформації) центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, про нещасний випадок на виробництві тягне за собою накладення штрафу на посадових осіб підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності, фізичних осіб - підприємців, які використовують найману працю, і на фізичних осіб, які не мають статусу підприємців та використовують найману працю, від двадцяти до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Притягнення позивача до адміністративної відповідальності за частиною шостою статті 41 КУпАП згідно з постановою про адміністративне правопорушення №Ц/ЧК/28304/ПТ-ЗК від 08 грудня 2025 року, за твердженням відповідача відбулося через те, що директор ТОВ «Мейк Агро» ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, оскільки не повідомив у встановленому Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, що затверджений постановою КМУ від 17.04.2019 №337, строк (протягом однієї доби з використанням засобів зв`язку та не пізніше наступного робочого дня на паперовому носії повідомлення за встановленою Порядком формою) Центральне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці про нещасний випадок на виробництві, що стався 12 серпня 2025 року із трактористом-машиністом сільськогосподарського виробництва ОСОБА_2 . Дане правопорушення, на думку відповідача, є триваючим, оскільки ОСОБА_1 , будучи роботодавцем, допустив бездіяльність у вигляді неповідомлення у встановлений строк центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, про нещасний випадок на виробництві, що стався з його працівником ОСОБА_2 , та перебував надалі, протягом тривалого строку, у стані безперервного продовження цієї бездіяльності у вигляді невиконання покладеного на нього, як на роботодавця, обов`язку щодо подання повідомлення про зазначений нещасний випадок. Дане триваюче правопорушення припинено поданням Центральному міжрегіональному управлінні Державної служби з питань праці повідомлення про нещасний випадок у встановлений Порядком формі 27 листопада 2025 року.
Однак, з матеріалів справи вбачається, що представником відповідача не надано до суду першої та апеляційної інстанції будь-яких доказів, які б підтверджували нещасний випадок з ОСОБА_2 на виробництві. 
Судом першої інстанції досліджено, що у доповідній записці інженера з охорони праці ОСОБА_3 генеральному директору ТОВ «Мейк Агро» ОСОБА_1 стверджується, що ОСОБА_2 «впав вдома із висоти під час перебування на обідній перерві вдома, як про це він мені сам пояснив під час перевезення до лікарні» (а.с. 27-28).
Крім того, в матеріалах справи містяться листками непрацездатності ОСОБА_2 , з яких вбачається, що останній перебував на лікарняному, причиною непрацездатності зазначена невиробнича травма - 5 (а.с.29-31).
Виходячи із зазначеного, відповідачем під час розгляду справи про адміністративне правопорушення не дотримано вимог статті 280 КУпАП, оскільки не з`ясовано всіх обставин, що мають значення для правильного вирішення справи.
Крім того, фактичними підставами для задоволення позову стали висновки суду першої інстанції щодо недотримання відповідачем процедури розгляду справи про адміністративне правопорушення через неповідомлення позивача про час та місце розгляду такої справи, оскільки протокол підписаний іншою особою, що суперечить нормам КУпАП .
Погоджуючись з таким висновком суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходить з такого.
Відповідно до частини першої статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, подавати заяви; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Отже, за загальними правилами, встановленими в процедурі розгляду справ про адміністративне правопорушення, обов`язковим є повідомлення особи про час та місце розгляду справи. Вказані положення закону направлені на надання можливості реалізації особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, своїх прав. Розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, можливо лише у випадках якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Відповідно до статті 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання:
1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи;
2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення;
3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду;
4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали;
5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.
Отже, одним із обов`язків органу (посадової особи), що розглядає справу, є встановлення того чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду.
Колегія суддів враховує, що Верховний Суд у постановах від 31.03.2021 у справі №676/752/17, від 21.03.2019 у справі №489/1004/17, від 30.01.2020 у справі №308/12552/16-а та у справі №482/9/17, від 06.02.2020 у справі №205/7145/16-а зробив наступні висновки:
«Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема, передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.
Обов`язок повідомити особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.
Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи про адміністративне правопорушення».
У спірному випадку встановлено, що справу про адміністративне правопорушення розглянуто відповідачем за відсутності позивача. 
При цьому, матеріали справи не містять доказів тому, що позивача повідомлено про час та місце розгляду справи. 
В апеляційній скарзі відповідач зазначає те, що судом першої інстанції не надано оцінку довіреності № 39 від 08.12.2025, яка видана інженеру з охорони праці ОСОБА_3, де у графі «Перелік цінностей, які належить отримати» зазначено: для отримання постанови та протоколу. Довіреність скріплена печаткою та засвідчена підписом керівника ТОВ «Мейк Агро». Апелянт вважає, що з даної довіреності випливає, що керівник товариства, уповноважуючи свого представника на отримання даних документів, знав про розгляд справи про адміністративне правопорушення, але особисто для цього не з`явився.
В той же час, не дивлячись на такі обставини, відповідачем не вжито заходів щодо повідомлення позивача про час та місце розгляду справи (доказів зворотного відповідачем не надано).
Окрім того, у протоколі № Ц/ЧК/28304/ПТ про адміністративне правопорушення від 08 грудня 2025 року не міститься відомостей про те, що він був вручений уповноваженому представнику за довіреністю № 39 від 08 грудня 2025 року.
З огляду на встановлені обставини, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про порушення відповідачем процедури притягнення позивача до адміністративної відповідальності, що є безумовною підставою для скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.
Крім того, судом апеляційної інстанції встановлено, що 30.10.2025 до Центрального міжрегіонального управління державної служби з питань праці надійшла скарга ОСОБА_2 про відмову роботодавця створити комісію з розслідування нещасного випадку. 
У відзиві на позовну заяву представник відповідача зазначає, що саме 30.10.2025 виявлено дане правопорушення (а.с.47).
Згідно статті 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.
Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Однак, протокол про адміністративне правопорушення складений 08.12.2025, при тому що скарга до управління надійшла 30.10.2025, тобто з порушенням встановленого терміну. 
З цих підстав суд апеляційної інстанції вважає правильними висновки суду першої інстанції щодо наявності підстав для задоволення позову.
Водночас колегія суддів не погоджується із судом першої інстанції про задоволення позовних вимог шляхом зобов`язання керівника ТОВ «Мейк Агро» ОСОБА_1 утворити комісію з розслідування нещасного випадку, що стався 12 серпня 2025 року з трактористом-машиністом сільськогосподарського виробництва ОСОБА_2 , виходячи із такого.
Згідно частини третьої статті 286 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:
1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;
2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);
3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;
4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.
Таким чином, з аналізу наведених вище правових норм можна дійти висновку про те, що до компетенції суду не входять повноваження щодо зобов`язання позивача створити комісію з розслідування нещасного випадку.
Крім того, з прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач просив суд скасувати постанову головного державного інспектора відділу з питань безпеки праці Управління інспекційної діяльності у Черкаській області Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Варламова Івана Олеговича № Ц/ЧК/28304/ПТ-ЗК від 08 грудня 2025 року про притягнення керівника ТОВ «Мейк Агро» ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною шостою статті 41 КУпАП та закрити провадження у справі, як це передбачено нормами Кодексу адміністративного судочинства України.
В даному випадку суд першої інстанції безпідставно вийшов за межі позовних вимог та здійснив захист прав позивача у спосіб, який не передбачено Кодексом адміністративного судочинства України.
На підставі вищенаведеного, приймаючи до уваги, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність підстав для задоволення позову шляхом зобов`язання керівника ТОВ «Мейк Агро» ОСОБА_1 утворити комісію з розслідування нещасного випадку, що стався 12 серпня 2025 року з трактористом-машиністом сільськогосподарського виробництва ОСОБА_2 , а тому в цій частині рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню із прийняттям нового рішення про відмову в задоволенні вказаних позовних вимог.
Статтею 242 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до частини другої статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
За правилами статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.
Керуючись статтями 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу Центрального міжрегіонального управління державної служби з питань праці - задовольнити частково.
Рішення Кам`янського районного суду Черкаської області від 28 січня 2026 року у справі №696/1730/25 скасувати в частині задоволених позовних вимог про зобов`язання керівника ТОВ «Мейк Агро» ОСОБА_1 утворити комісію з розслідування нещасного випадку, що стався 12 серпня 2025 року з трактористом-машиністом сільськогосподарського виробництва ОСОБА_2 та ухвалити в цій частині нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.
В іншій частині рішення Кам`янського районного суду Черкаської області від 28 січня 2026 року у справі №696/1730/25- залишити без змін.
Постанова суду набирає законної сили з моменту проголошення і не може бути оскаржена.

Суддя - доповідач О.М. Кузьмишина

Судді Т.Р.Вівдиченко

О.В.Карпушова