Справа № 209/940/26 
Провадження № 3/209/244/26 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 квітня 2026 року м. Кам`янське

Суддя Дніпровського районного суду міста Кам`янського Левицька Н.В.розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП не встановлено, не працевлаштований, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.187 КУпАП, -
ВСТАНОВИВ:

02 березня 2026 року до Дніпровського районного суду міста Кам`янського надійшов адміністративний матеріал про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 187 КУпАП.
Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №957146 від 17.02.2026, 03.02.2026 о 22.43 годині ОСОБА_1 під час перевірки за місцем мешкання в АДРЕСА_1 , був відсутній без поважної причин, чим порушив правила адміністративного нагляду. Своїми діями ОСОБА_1 вчинив правопорушення передбачене ч.2 ст. 187 КУпАП.
В судові засідання призначені на 12.03.2026, 08.04.2026 та 23.04.2026 ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду повідомлявся шляхом направлення смс повідомлення на номер телефону, який вказаний у протоколі про адміністративне правопорушення, шляхом направлення повістки за адресою проживання, яка повернулася без вручення, з відміткою адресат відсутній. Також ОСОБА_1 викликався до суду через оголошення на офіційному сайті «Судова влада».
Постановою суду від 12.03.2026 ОСОБА_1 було піддано приводу до Дніпровського районного суду міста Кам`янського. Явка особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, до суду не забезпечена. Постанова суду про привід від 12.03.2026 працівниками поліції не була виконана, матеріали відпрацювання примусового приводу на адресу суду не направлені.
Повторно, постановою суду від 08.04.2026 ОСОБА_1 було піддано приводу до Дніпровського районного суду міста Кам`янського. Явка особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, до суду не забезпечена. Постанова суду про привід від 12.03.2026 в черговий раз працівниками поліції не була виконана, матеріали відпрацювання примусового приводу на адресу суду не направлені.
Відповідно до ч.1 ст.268 КУпАП України, справа про адміністративне правопорушення може бути розглянута під час відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України» згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції.
Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративне правопорушення.
Зважаючи на викладені обставини, ОСОБА_1 належно повідомлявся про час і місце розгляду справи, був обізнаним про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, не подав письмових заперечень проти протоколу, до суду не з`явився, його поведінка свідчить про не бажання брати участь у розгляді справи. Проте, подальше відкладення розгляду справи нівелюватиме завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП). Розгляд справи у розумні строки з одного боку забезпечує можливість своєчасного відновлення прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у випадку необґрунтованості та безпідставності провадження у справі стосовно неї, а з іншого своєчасне вжиття заходів спрямованих на запобігання іншим правопорушенням, у випадку наявності підстав застосування адміністративного стягнення з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття (стаття 23 КУпАП). У будь-якому випадку відповідні дії мають бути вчинені своєчасно, з метою недопущення негативних наслідків, пов`язаних із тривалим розглядом справи та не вирішенням її по суті.
Відтак, суд відповідно до вимог ст.280 КУпАП України, вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності ОСОБА_1 оскільки матеріали справи містять достатньо доказів на підставі яких можливо розглянути справу та винести рішення, що сприятиме досягненню завдань, визначених ст.245 КУпАП України, та розгляду справи в межах строків, які передбачені ст.38 КУпАП України..
Оцінивши всі зібрані по справі докази за своїм внутрішнім переконанням, з врахуванням всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності, суд прийшов наступних висновків.
Відповідно до вимог ч. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.
Згідно з вимогами ч. ч. 1, 2 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Згідно з ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Відповідно до положень ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами по справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку посадова особа встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до ст. 254 КУпАП основним документом, призначеним для фіксації юридичного факту адміністративного правопорушення є протокол про адміністративне правопорушення, який в свою чергу є найважливішим джерелом доказів у справі про адміністративне правопорушення. Протокол - це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння, яке містить ознаки правопорушення, передбаченого КУпАП.
Відповідно до ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення, крім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Стаття 9 Закону України «Про адміністративний нагляд за особами, звільненими з місць позбавлення волі» від 01 грудня 1994 року №264/94-ВР визначає, що особи, щодо яких встановлено адміністративний нагляд, зобов`язані вести законопослушний спосіб життя, не порушувати громадський порядок і додержувати таких правил: а) прибути у визначений установою виконання покарань термін в обране ними місце проживання і зареєструватися в органі Національної поліції; б) з`являтися за викликом органу Національної поліції у вказаний термін і давати усні та письмові пояснення з питань, пов`язаних з виконанням правил адміністративного нагляду; в) повідомляти поліцейських, які здійснюють адміністративний нагляд, про зміну місця роботи, місця проживання чи перебування, а також про виїзд за межі району (міста) у службових справах; г) в разі від`їзду в особистих справах з дозволу поліцейського в інший населений пункт та перебування там більше доби зареєструватися у відповідному органі Національної поліції.
Судом встановлено, що ухвалою Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 23.04.2025 по справі № 192/904/25 ОСОБА_1 встановлено адміністративний нагляд строком на 12 місяців та застосовані обмеження, зокрема: заборона виходити з будинку (квартири) в період з 22:00 до 05:00 год.
Частиною першою ст. 187 КУпАП, передбачено адміністративну відповідальність за 1) неявку за викликом органу Національної поліції у вказаний термін і ненадання усних або письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням правил адміністративного нагляду; 2) неповідомлення працівників Національної поліції, які здійснюють адміністративний нагляд, про зміну місця роботи чи проживання або про виїзд за межі району (міста) у службових справах; 3) порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу;4) порушення заборони перебування у визначених місцях району (міста); 5) нереєстрацію в органі Національної поліції.
Відповідальність за частиною другою вказаної статті настає за дії, передбачені частиною першою цієї статті, якщо вони вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення.
Об`єктом зазначеного правопорушення є суспільні відносини у сфері встановлення та здійснення адміністративного нагляду за окремими категоріями раніше судимих осіб.
Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.187 КУпАП, полягає у порушенні зазначених у диспозиції статті правил адміністративного нагляду.
Кваліфікуючою ознакою є вказаного правопорушення є повторне порушення правил адміністративного нагляду протягом року після накладення адміністративного стягнення.
Зазначене правопорушення є правопорушенням з формальним складом, тому вважається закінченим з моменту вчинення порушень правилу адміністративного нагляду
Суб`єктами адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 187 КУпАП, є особи, які знаходяться під адміністративним наглядом.
Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини як у формі умислу так і у формі необережності.
В протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що  ОСОБА_1 під час перевірки за місцем мешкання в АДРЕСА_1 , був відсутній без поважної причин, чим порушив правила адміністративного нагляду, які визначені ухвалою Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 23.04.2025.
Також судом встановлено, що постановою Дніпровського районного суду міста Кам`янського від 02.09.2025 по справі № 209/6531/25 ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 187 КК України. 
Отже дії ОСОБА_2 працівниками поліції вірно кваліфіковані за ч. 2 ст. 187 КУпАП, тобто за дії передбачені частиною першою цієї статті, вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення.
Перевіривши матеріали справи, судом встановлено, що факт допущенного ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КУпАП, підтверджується наступними доказами: 
протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 957146 від 17.02.2026;
рапортом інспектора чергового ВП № 1 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, відповідно до якого 03.02.2026 отримано заяву та зареєстровано ЄО №1820 від 03.02.2026 як інші адміністративні правопорушення;
письмовим поясненням ОСОБА_1 від 17.02.2026, що останній визнає свою вину у вчиненому правопорушенні;
копією ухвали Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 23.04.2025 справі № 192/904/25 про встановлення адміністративного нагляду; 
довідкою про звільнення серії ДНП №18930.
копією постанови суду від 02.09.2025.
Оцінюючи зазначені докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи, застосовуючи критерії доведення «поза розумним сумнівом», суд вважає, що в діях ОСОБА_1 міститься склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КУпАП, дослідженні докази, узгоджуються між собою та відповідають вимогам ст. 251 КУпАП.
Відтак, вина ОСОБА_1 підтверджується дослідженими доказами, які узгоджуються між собою та відповідають вимогам ст. 251 КУпАП. Підстави, які б давали можливість суду вважати, що вказані докази є сумнівними та неправдивими, відсутні.
Таким чином, суд вважає доведеним те, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 187 КУпАП, а саме: повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення, вчинила дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Обставини, які б спростовували дані, що містяться в матеріалах адміністративної справи, з урахуванням наявних у справі доказів, судом не встановлено.
Статтею 33 КУпАП України передбачено, що стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених КУпАП України та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.
Обтяжуючих та пом`якшуючих відповідальність обставин судом не встановлено.
Зважаючи на завдання КУПАП та мету адміністративного стягнення (ст. 1 та 23 КУпАП), беручи до уваги характер вчиненого правопорушення, ступінь вини  ОСОБА_1 дані про його особу, суддя доходить висновку про накладення на нього стягнення у виді штрафу в розмірі п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 255 грн.
Таке стягнення суддя вважає достатнім для виховання  ОСОБА_1 в дусі додержання законів України, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.
Стаття 40-1 КУпАП передбачає, що судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.
Відповідно до ч. 5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до положень ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» 6 прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2026 року становить 3328,00 гривень.
Отже,  ОСОБА_1 належить сплатити судовий збір у сумі 665,60 грн.
Керуючись ст. ст. 33, 34, 36, 40-1, ч.2 ст. 187, 283, 284 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави в розмірі п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 255 (двісті п`ятдесят п`ять) гривень 00 копійок.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП судом не встановлено, на користь держави судовий збір, що становить 665 (шістсот шістдесят п`ять) гривень 60 копійок (Отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Рахунок отримувача: UA908999980313111256000026001; Код класифікації доходів бюджету: 22030106).
Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Дніпровський районний суд міста Кам`янськогопротягом десяти днів з дня винесення постанови.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого ст.32 або 32-1 КУпАП.
Строк звернення постанови до виконання - три місяці з дня винесення.
Штраф має бути сплачений добровільно не пізніш як через 15 днів з дня набрання постановою про накладання штрафу законної сили, а в разі оскарження або опротестування – не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги або протесту без задоволення. У разі несплати правопорушником штрафу у встановлений строк постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті Кодексу України про адміністративні правопорушення. 

Суддя     Наталія ЛЕВИЦЬКА