Заводський районний суд м. Запоріжжя 

Справа № 332/550/26
Провадження № 3/332/357/26

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16.03.2026 м. Запоріжжя
Суддя Заводського районного суду м. Запоріжжя Блажко У.В. за участі секретаря судового засідання Дубачової А.А., розглянувши матеріали, що надійшли з Управління Державного агентства України меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Запорізькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , (інші відомості відсутні),
за ч. 4 ст. 85 КУпАП, 

ВСТАНОВИЛА:
Громадянин ОСОБА_1 24.01.2026 о 17:20 на Дніпровському водосховищі, поблизу селища Підпорожнянка, з криги здійснював протизаконний лов риби забороненим знаряддям лову – сіткою лісковою, виловив рибу: карась – 10 екз., окунь – 10 екз. загальною вагою 5 кг, чим завдав матеріальної шкоди рибним запасам України, порушив розділ IV п. 1 пп. 1 Правил любительського рибальства. 
Дії ОСОБА_1 кваліфіковані головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Ракусом О.О. за ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення (надалі – КУпАП). 
За даним фактом складений протокол про адміністративне правопорушення серії ЗА № 001018 від 24.01.2026. 
У судове засіданні 17.02.2026, 16.03.2026 ОСОБА_1 , належним чином повідомлений про дату та час розгляду справи, не з`явився, причини неявки не повідомив, з клопотаннями про відкладення розгляду справи до суду не звертався. 
Суд направляв ОСОБА_2 судову повістку на адресу, зазначену у протоколі про адміністративне правопорушення. Повістки повернулися до суду з позначкою про відсутність адресата. 
Згідно зі ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.
Рішенням Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Ураховуючи, що ОСОБА_1 був обізнаний про наявність у суді адміністративного матеріалу щодо нього, повістка направлялася йому за повідомленою ним адресою, керуючись ст. 268 КУпАП, суд вважає за можливе розглянути справу про адміністративне правопорушення без участі ОСОБА_1 ..
Розглянувши справу про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, суддя дійшла висновку, що вина останнього у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, підтверджується дослідженими судом доказами, а саме:
- протоколом про адміністративне правопорушення серії ЗА № 001018 від 24.01.2026;
- письмовими поясненнями ОСОБА_1 , згідно з якими останній фактично підтвердив викладені у протоколі про адміністративне правопорушення обставини;
- описом майна (знарядь лову), вилученого у особи, яка притягується до адміністративної відповідальності від 24.01.2026, відповідно до якого у ОСОБА_1 вилучені знаряддя лову - сітку, рибу карась у кількості 10 екз., рибу окунь у кількості 10 екз.;
- розрахунком матеріальної шкоди згідно такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 29.09.2023 № 1042 , згідно з якими шкода за незаконний вилов риби ( карась - 10 екз., окунь - 10 екз.) становить 47 430,00 грн;
- квитанцією про отримання речей і документів, вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення від 27.01.2026 № 01, відповідно до якого вилучена сітка ліскова з параметрами: а - 45х45 мм, h - 1 м, l – 100 м у кількості 1 одиниці;
- розпискою про прийняття на зберігання вилученого майна від 24.01.2025, за якою ОСОБА_1 передана на відповідальне зберігання риба: карась - 10 екз., окунь - 10 екз. 
При прийнятті рішення суддя враховує практику Європейського суду з прав людини, яка вказує на необхідність оцінювати докази, керуючись критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою (Рішення ЄСПЛ від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» п. 43). Також має братися до уваги якість доказів, включаючи те, чи не ставлять обставини, за яких вони були отримані, під сумнів їхню надійність та точність (Рішення ЄСПЛ від 11.07.2013 у справі «Веренцов проти України» - п.86). Зазначені вище докази вважаю, що відповідають вказаним критеріям.
Вивчивши матеріали справи, суд дійшов до висновку про те, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням заборонених знарядь лову).
При накладенні адміністративного стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, його наслідки, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан.
Обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність ОСОБА_1 , судом не встановлено.
Відповідно до ст. 40-1 КУпАП у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення особою, на яку накладено таке стягнення, сплачується судовий збір. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.
До протоколу про адміністративне правопорушення долучено клопотання про вирішення судом питання щодо стягнення матеріальної шкоди, завданої рибному господарству України.
У вказаному клопотанні начальник Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Запорізькій області Зіпайлов М. просить суд вирішити питання про стягнення з ОСОБА_1 шкоди, завданої рибному господарству України, у розмірі 47 430,00 грн на користь держави Україна.
У даному випадку вважаю, що відсутні підстави для задоволення вказаного клопотання, враховуючи таке.
Відповідно до ч. 1, 3 ст. 40 КУпАП якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.
В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.
Частиною 1 статті 167 ЦК України визначено, що держава діє у цивільних відносинах на рівних правах з іншими учасниками цих відносин.
За змістом ч. 1 ст. 170 ЦК України держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом.
За правилами ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.
Незаконно добуті в природі ресурси та виготовлена з них продукція підлягають безоплатному вилученню, а знаряддя правопорушення - конфіскації. Одержані від їх реалізації доходи спрямовуються в Автономної Республіки Крим і місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища.
Аналіз наведених приписів чинного законодавства дає підстави для висновку, що питання про відшкодування шкоди, завданої державі внаслідок вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного із недотриманням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, не може бути вирішено одночасно із притягненням винної особи до адміністративної відповідальності, оскільки вирішується в порядку цивільного судочинства.
Таким чином, оскільки даним правопорушенням було завдано шкоду саме державі Україна, а не громадянинові, підприємству, установі або організації, то збитки за оскаржуваною постановою стягненню не підлягають, а питання про стягнення з ОСОБА_1 заподіяної ним шкоди відповідно до вимог ч. 3 ст. 40 КУпАП може бути вирішено судом в порядку цивільного судочинства.
Керуючись ст.ст. 40, 40-1, ч. 4 ст. 85, ч. 2 ст. 268, 283, 284 КУпАП, 

ПОСТАНОВИЛА:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 (триста сорок) гривень 00 копійок, стягнувши його на користь держави (номер рахунку (IBAN): UA558999980313060106000008479, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), ЄРДПОУ отримувача: 37941997, отримувач: ГУК у Зап.обл./ТГ м. Запоріжжя/21081100).
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 665,60 гривень (отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UА908999980313111256000026001, код класифікації доходів бюджету: 22030106).
Заборонене знаряддя лову сітку ліскову: а - 45х45 мм, h - 1 м, l – 100 м у кількості 1 одиниці конфіскувати.
Водні живі ресурси: рибу карась у кількості 10 екземплярів, рибу окунь у кількості 10 екземплярів, які були передані на зберігання ОСОБА_1 , залишити останньому.
Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення .
На постанову може бути подана апеляційна скарга до Запорізького апеляційного суду через Заводський районний суд м. Запоріжжя протягом десяти днів з дня її винесення.
Штраф повинен бути сплачений порушником не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги або подання без задоволення.
У разі несплати правопорушником штрафу у цей строк, постанова про накладення штрафу надсилається до виконання органу державної виконавчої служби в порядку, встановленому законом.
Строк виконання постанови протягом трьох місяців з наступного дня після набрання постановою законної сили.
Згідно з ч. 2 ст. 308 Кодексу України про адміністративні правопорушення у порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначений постановою Кабінету Міністрів України.

Суддя        У. В. Блажко