Справа № 355/2621/25 
Провадження № 3/355/59/26 

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2026 року селище Баришівка

Суддя Баришівського районного суду Київської області Цирулевська М. В., 
розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов від ВП № 1 Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, паспорт № НОМЕР_1 , виданий 07.07.2023 органом 3219, РНОКПП: НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 ,
за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 186-8 КУпАП, 
УСТАНОВИЛА:
10 грудня 2025 року до Баришівського районного суду Київської області надійшов адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 186-8 КУпАП.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10 грудня 2025 року головуючою суддею у даній справі визначено суддю Баришівського районного суду Київської області Цирулевську М. В.
Судові засідання в означеній справі призначені на 22.12.2025, 13.01.2026, 29.01.2026, 17.02.2026 та 26.02.2026. Були здійснені виклики (телефонограма, надіслаання судових повісток про виклик до суду) ОСОБА_1 , як особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Про дати, час та місце судових засідань ОСОБА_1 повідомлений належним чином, з метою участі в судових засіданнях до суду не прибув, поважності причин неявки не повідомив, заяв про відкладення засідання не подав, що не перешкоджає розгляду справи в його відсутність. Про розгляд справи про адміністративне правопорушення у суді обізнаний, що підтверджується підписом у протоколі (а.с. 1, 10-11, 13-14).
Додатково ОСОБА_1  викликався до суду також через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.
Частиною 1 ст. 268 КУпАП передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Крім того, ст. 268 КУпАП не містить імперативної заборони розглядати справу про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 186-8 КУпАП без обов`язкової присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.
Суд констатує, що вжиті ним заходи щодо повідомлення про дату, час та місце судових засідань особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є належними та достатніми, ОСОБА_1 був поінформований про розгляд Баришівським районним судом Київської області адміністративного матеріалу у відношенні до нього у порядку Кодексу України про адміністративні правопорушення, однак бажання взяти участь у судових засіданнях не виявив.
Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод у відповідній частині передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Розумність тривалості провадження повинна оцінюватись, у розрізі практики ЄСПЛ, окресленої ним у його рішеннях, відповідно до обставин справи та наступних критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади та важливості для заявника питання, що розглядається (рішення ЄСПЛ у справі «Фрідлендер проти Франції», №30979/96, пункт 43).
При цьому, за послідовною практикою ЄСПЛ, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення у справі «Пономарьов проти України», у справі «Смірнова проти України»).
Дослідивши матеріали справи, докази, що містяться у ній, суддя зазначає та виснує таке.
Згідно із ч. 1 ст. 186-8 КУпАП адміністративна відповідальність передбачена за носіння військової форми одягу із знаками розрізнення військовослужбовців Збройних Сил України або інших військових формувань, утворених відповідно до законів України, особами, які не мають на це права.
Як вбачається з дослідженого протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 854591 від 01.12.2025, складеного інспектором СРПП ВП № 1 Броварського РУП ГУНП в Київській області, лейтенантом поліції Кожушком Є. С., 30.11.2025 близько 16 години 00 хвилин, у громадському місці громадянин ОСОБА_1 носив поліцейський однострій, а саме головний убір, який має свої специфічні знаки розрізнення НПУ, при цьому не проходив службу у Національній поліції України (а.с. 1).
Означені дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 1 ст. 186-8 КУпАП.
За змістом диспозиції ч. 1 ст. 186-8 КУпАП відповідальність за вказаною статтею настає заносіння військової форми одягу із знаками розрізнення військовослужбовців Збройних Сил України або інших військових формувань, утворених відповідно до законів України, особами, які не мають на це права.
Відповідно до ст. 7 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» від 25.03.1992 № 2232-XII для військовослужбовців установлюються військова форма одягу та знаки розрізнення. Військовозобов`язані під час проходження зборів забезпечуються військовою формою одягу. Резервісти забезпечуються військовою формою одягу згідно із встановленими нормами. Для зазначених осіб встановлюються передбачені для військовослужбовців знаки розрізнення. Військова форма одягу - комплект одноманітних за конструкцією та регламентованих за зовнішнім виглядом предметів одягу, взуття та окремих видів спорядження, встановлений для військовослужбовців Збройних Сил України та інших військових формувань. Знаки розрізнення військовослужбовців - знаки (погони, нарукавні та нагрудні знаки, знаки на спину; знаки на головних уборах, зокрема кокарди, емблеми, орнаменти; гаптування; канти і лампаси; ґудзики з символікою) на форменому одязі, призначені для позначення військових звань, посад, приналежності до держави, військового формування, виду Збройних Сил України, роду військ, служб, військових частин (підрозділів). Зразки військової форми одягу та загальні вимоги до знаків розрізнення військовослужбовців розробляються та затверджуються Міністерством оборони України. Зразки спеціального одягу, взуття та спорядження військовослужбовців, засоби індивідуального захисту та інші предмети речового майна військовослужбовців розробляються відповідними центральними органами виконавчої влади, що мають у своєму підпорядкуванні військові формування, Службою безпеки України, Управлінням державної охорони України, Службою зовнішньої розвідки України, розвідувальним органом Міністерства оборони України, Державною службою спеціального зв`язку та захисту інформації України та затверджуються Міністерством оборони України.
Разом з тим, за даними протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 носив поліцейський однострій, а саме головний убір, який має свої специфічні знаки розрізнення НПУ, при цьому не проходив службу у Національній поліції України
Відповідно до ст. 20 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейські мають єдиний однострій. Поліцейський отримує однострій безоплатно. Зразки предметів однострою поліцейських затверджує Кабінет Міністрів України. На однострої поліцейського розміщується спеціальний жетон. Поліцейському заборонено знімати з однострою чи приховувати спеціальний жетон, а також будь-яким іншим чином перешкоджати прочитанню інформації на ньому або фіксуванню її за допомогою технічних засобів. Поліцейський, який виконує службові обов`язки в цивільному одязі, зобов`язаний завжди мати при собі спеціальний жетон, крім випадків, коли його наявність перешкоджає проведенню оперативно-розшукових заходів, негласних слідчих (розшукових) дій, виконанню завдань в умовах режиму секретності, або здійсненню заходів із забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, а також спеціальних заходів із забезпечення безпеки працівників суду і правоохоронних органів та їх близьких родичів, або під час здійснення повноважень поліції під час дії воєнного стану. У разі виконання поліцейським службових обов`язків із використанням засобів індивідуального захисту на них розмішується ідентифікаційний номер або спеціальний жетон, крім здійснення повноважень поліції під час дії воєнного стану.
Відповідальність за незаконне використання фізичною особою ознак належності до Національної поліції України, Бюро економічної безпеки України, Державного бюро розслідувань, Національного антикорупційного бюро України, Служби безпеки України за відсутності ознак діяння, передбаченого Кримінальним кодексом України, або незаконне використання фізичною особою на транспортному засобі найменування Національної поліції України, Бюро економічної безпеки України, Державного бюро розслідувань, Національного антикорупційного бюро України, Служби безпеки України чи похідних від них, у тому числі викладених іноземною мовою, передбачена частиною 1 статті 184-3 КУпАП.
Таким чином, встановлено, що ОСОБА_1 вчинив дії, які не підпадають під диспозицію ч. 1 ст. 186-8 КУпАП. 
Згідно із ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно з положеннями ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
До адміністративного матеріалу, окрім означеного вище протоколу про адміністративне правопорушення, долучено:
1) рапорт тимчасово виконуючого обов`язки начальника СВ ВП №1 Броварського РУП ГУНП в Київській області старшого лейтенанта поліції Ігоря Проданова від 01.12.2025, щодо опрацювання ним матеріалів, зареєстрованих в Журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події за №7613 (а.с. 2);
2) рапортом старшої ДОП СП ВП№1 Броварського РУП ГУНП в Київській області Наталією Денисенко, зареєстрованим за №7613 від 01.12.2025 року (а.с. 3-5);
3) паспорт громадянина України № НОМЕР_1 , виданий 07.07.2023 органом 3219 на ім`я ОСОБА_1 (а.с. 6);
4) письмові пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_1 , згідно з якими останній зазначив, що подруга подарувала йому поліцейську кепку, яку він носив, не знаючи, що це заборонено (а.с. 7).
Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Обставини вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. ч. 1 ст. 186-8 КУпАП, під час судового розгляду не підтвердились.
Судом не встановлено доказів, які б доводили протилежне.
Так, умовами настання адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 186-8 КУпАП єносіння військової форми одягу із знаками розрізнення військовослужбовців Збройних Сил України або інших військових формувань, утворених відповідно до законів України, особами, які не мають на це права.
ОСОБА_1 , за матеріалами справи про адміністративне правопорушення, носив поліцейський однострій, а саме головний убір, який має знаки розрізнення НПУ.
Таким чином, судом встановлено, що в діях ОСОБА_1 відсутній факт порушення, що виключає об`єктивну сторону адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 186-8 КУпАП.
Окремо суд зауважує, що пунктом 7 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України 06.11.2015 № 1376, передбачено, що не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу про адміністративне правопорушення, а також унесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено.
Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 854591 від 01.12.2025, складеного інспектором СРПП ВП № 1 Броварського РУП ГУНП в Київській області, лейтенантом поліції Кожушком Єгором Сергійовичем, в ньому наявні виправлення, а саме у графі «Чим вчинив (ла) правопорушення, передбачене (відповідною статтею) КУпАП», що є суттєвим при встановленні норм закону, які б передбачали кваліфікацію дій особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Відповідно до положень ст. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.
Згідно з частинами 1 та 2 статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Відповідно до ст. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу; 3) про закриття справи.
Статтею 62 Конституції України передбачено, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях.
За вищевказаних обставин, вбачається, що в діях водія  ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 186-8 КУпАП.
У зв`язку з вищевикладеним, дане адміністративне провадження підлягає закриттю, а судовий збір не підлягає стягненню з особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у зв`язку з встановленням обставин, визначених п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.
На підставі викладеного, керуючись ст. 7, 9, ч.1 ст.186-8, 247, 251, 280, 283, 284, 287 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя

ПОСТАНОВИЛА:
Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 186-8 КУпАП, закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Баришівський районний суд Київської областіпротягом десяти днів з дня її винесення.
Суддя
Баришівського районного суду 
Київської області Марина ЦИРУЛЕВСЬКА