КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 квітня 2026 року м. Київ справа №320/25226/23
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Головенка О.Д., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (в порядку письмового провадження) адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗНК" до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
в с т а н о в и в:
До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "ЗНК" до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 10.04.2023 № 0253840707. 
В обґрунтування позовних вимог зазначено про те, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення є протиправними та підлягає скасуванню, оскільки висновки фактичної перевірки є хибними та необ`єктивними. 
Так, у Акті перевірки, а також в оскаржуваному податковому повідомленні-рішенні зазначено, що ТОВ “ЗНК” допущено порушення вимог п. 1, 2 ст. 3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" від 06.07.1995 № 265/95-ВР (далі - Закон № 265/95), з огляду на те, що перевіркою встановлено відсутність в розрахункових документах обов`язкових реквізитів передбачених Положенням про форму та зміст розрахункових документів, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 №13, а саме: валюти операції та QR-коду. Окрім того, як зазначено в акті перевірки, встановлено факти продажу/реалізації пального та проведення вказаних розрахункових операцій РРО, після анулювання 20.01.2023 згідно з рішенням №11457 про скасування реєстрації РРО.
Позивач зазначає, що до Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства Фінансів України від 21.01.2016 № 13, Наказом Міністерства фінансів України від 18.06.2020 № 306 (далі також – Наказ № 306), було внесено зміни, відповідно до яких вимоги до форми і змісту розрахункових документів у частині, зокрема, зазначення валюти операції та QR-коду не поширюються на розрахункові документи, що створюються реєстраторами розрахункових операцій, версії внутрішнього програмного забезпечення яких включені до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій та які перебували на обліку в контролюючих органах до дня набрання чинності цим наказом (01.08.2020). так, позивачем наголошено, що реєстратор розрахункових операцій ТОВ “ЗНК” перебував на обліку в контролюючому органі, а версія внутрішнього програмного забезпечення вказаного РРО включена до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій, а тому відсутнє порушення викладене в акті первірки, оскаржуване податкове повідомлення-рішення є протиправним.
Поряд з тим, позивачем зазначено про незаконність рішення ГУ ДПС у м. Києві від 19.01.2023, яким скасовано реєстрацію РРО модель 461 АЗС POS Mini, заводський номер НОМЕР_1 , дата скасування 20.01.2023, причина скасування - вичерпано строк служби, оскільки на дату прийняття цього рішення строк експлуатації та строк служби вказаного РРО визначений у паспорті не вичерпано.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 24.07.2023 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (в порядку письмового провадження).
05.01.2024 до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому вказано, що ГУ ДПС у м. Києві заперечує проти задоволення позовних вимог та вказує на помилкове тлумачення позивачем норм права, оскільки відповідно до абзацу 4 пункту 3 Наказу №306, 01.08.2021 року реєстратори розрахункових операцій, версії внутрішнього програмного забезпечення яких включені до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій та які не перебували на обліку в контролюючих органах до дня набрання чинності цим наказом, за наявності технічних можливостей мають бути доопрацьовані їх виробниками (постачальниками) відповідно до статті 12 Закону України Закону № 265 з метою забезпечення можливості виконання всіх вимог до форми і змісту розрахункових документів, відповідно до цього наказу.
У відповіді на відзив позивач зазначає, вищезазначені накази Міністерства фінансів України обумовлюють доопрацювання РРО виробниками за наявності технічних можливостей і не встановлюють такого обов`язку та відповідальності суб`єкта господарювання за непроведення вказаних дій.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд виходить з наступного.
Як вбачається з матеріалів справи, на підставі наказу від 27.02.2023 № 372-п, Головним управлінням ДПС у Черкаській області проведено фактичну перевірку ТОВ “ЗНК” (код за ЄДРПОУ 32729772) за місцями фактичного провадження діяльності за адресами: Черкаська область, Звенигородський район, м. Шпола, вул. Героїв Крут, буд. 72Б та Черкаська область, Звенигородський район, м. Звенигородка, вул. Героїв Небесної Сотні, буд. 86а.
09.03.2023 Головним управлінням ДПС у Черкаській області складено акт фактичної перевірки № 2224/23-00-07-07/32729772 у якому зазначено про наступні порушення: п. 1, 2 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».
На підставі акта перевірки від 09.03.2023 № 2224/23-00-07-07/32729772, ГУ ДПС у Києві прийнято податкове повідомлення-рішення від 10.04.2023 № 0253840707, яким застосовано штрафні (фінансові санкції) в розмірі 748128,20 грн.
Позивач вважає, що вказане податкове повідомлення-рішення є протиправним та підлягає скасуванню, що і зумовило позивача на звернення до суду з даним позовом.
При вирішенні спору, суд виходить з наступного.
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України.
Пунктом 75.1 статті 75 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг визначає Закон № 265. Дія цього закону поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.
За визначеннями, наведеними у статті 2 3акон № 265, реєстратор розрахункових операцій - пристрій або програмно-технічний комплекс, в якому реалізовані фіскальні функції і який призначений для реєстрації розрахункових операцій при продажу товарів (наданні послуг), операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі та/або реєстрації кількості проданих товарів (наданих послуг), операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів та з приймання готівки для подальшого переказу. До реєстраторів розрахункових операцій відносяться: електронний контрольно-касовий апарат, електронний контрольно-касовий реєстратор, вбудований електронний контрольно-касовий реєстратор, комп`ютерно-касова система, електронний таксометр, автомат з продажу товарів (послуг) тощо; розрахункова операція - приймання від покупця готівкових коштів, платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо за місцем реалізації товарів (послуг), видача готівкових коштів за повернутий покупцем товар (ненадану послугу), а у разі застосування банківської платіжної картки - оформлення відповідного розрахункового документа щодо оплати в безготівковій формі товару (послуги) банком покупця або, у разі повернення товару (відмови від послуги), оформлення розрахункових документів щодо перерахування коштів у банк покупця.
Відповідно до пунктів 1 та 2 статті 3 Закону № 265 суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок; надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти).
З наведеного слідує, що суб`єкти господарювання зобов`язані проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи та видавати (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідний розрахунковий документ, що підтверджує виконання розрахункової операції.
Пунктом 1 ст. 17 Закону № 265 встановлено, що за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах: у разі встановлення в ході перевірки факту: проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг); непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи; невідповідності на місці проведення розрахунків суми готівкових коштів сумі коштів, зазначеній у денному звіті реєстратора розрахункових операцій, більше ніж на 10 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня податкового (звітного) року, а в разі використання розрахункової книжки - загальній сумі продажу за розрахунковими квитанціями, виданими з початку робочого дня; невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання: 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше; 150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.
Форму та зміст розрахункового документа визначено Положенням про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, яке затверджене наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 № 13 (далі - Положення № 13).
Пунктом першим розділу ІІ Положення № 13 встановлено, що фіскальний касовий чек на товари (послуги) (далі - фіскальний чек) - розрахунковий документ / електронний розрахунковий документ, створений у паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ), реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій при проведенні розрахунків за продані товари (надані послуги). Фіскальний касовий чек на товари (послуги) за формою № ФКЧ-1 наведений у додатку 1 до цього Положення.
Відповідно до п. 2, 4, 5 розділу ІІ Положення № 13 фіскальний чек має містити такі обов`язкові реквізити:
найменування суб`єкта господарювання (рядок 1);
назва господарської одиниці - найменування, яке зазначене в документі на право власності або користування господарською одиницею і відповідає довіднику «Типи об`єктів оподаткування» та повідомлене ДПС формою 20-ОПП (рядок 2);
адреса господарської одиниці - адреса, яка зазначена в документі на право власності чи користування господарською одиницею (назва населеного пункту, назва вулиці, номер будинку/офісу/квартири) та повідомлена ДПС формою 20-ОПП (рядок 3);
для СГ, що зареєстровані як платники ПДВ,- індивідуальний податковий номер платника ПДВ, який надається згідно з Кодексом; перед номером друкуються великі літери «ПН» (рядок 4);
для СГ, що не є платниками ПДВ,- податковий номер або серія та номер паспорта / номер ID картки (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовились від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відповідну відмітку в паспорті), перед яким друкуються великі літери «ІД» (рядок 5);
якщо кількість придбаного товару (обсяг отриманої послуги) не дорівнює одиниці виміру, - кількість, вартість одиниці виміру придбаного товару (отриманої послуги) (рядок 6);
код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 7);
цифрове значення штрихового коду товару (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством, а у разі непередбачення - за бажанням платника) (рядок 8);
цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 9)
назва товару (послуги), вартість, літерне позначення ставки ПДВ (рядок 10);
ідентифікатор еквайра та торгівця або інші реквізити, що дають змогу їх ідентифікувати (рядок 11);
ідентифікатор платіжного пристрою (рядок 12);
сума комісійної винагороди (у разі наявності) (рядок 13);
вид операції (рядок 14);
реквізити електронного платіжного засобу (платіжної картки), допустимі правилами безпеки платіжної системи, перед якими друкуються великі літери «ЕПЗ» (рядок 15);
напис «ПЛАТІЖНА СИСТЕМА» (найменування платіжної системи, платіжний інструмент якої використовується, код авторизації або інший код, що ідентифікує операцію в платіжній системі та/або код транзакції в платіжній системі, значення коду) (рядок 16);
підпис касира (якщо це передбачено правилами платіжної системи), перед яким друкується відповідно напис «Касир» (рядок 17);
підпис держателя електронного платіжного засобу (платіжної картки) (якщо це передбачено правилами платіжної системи) в окремих рядках, перед якими друкуються відповідно написи «Касир» та «Держатель ЕПЗ» (рядок 18);
позначення форми оплати (готівкою, електронним платіжним засобом, у кредит, тощо), суму коштів за цією формою оплати та валюту операції (рядок 19);
загальна вартість придбаних товарів (отриманих послуг) у межах чека, перед якою друкується слово «СУМА» або «УСЬОГО» (рядок 20);
для СГ, що зареєстровані як платники ПДВ,- окремим рядком літерне позначення ставки ПДВ, розмір ставки ПДВ у відсотках, загальну суму ПДВ за всіма зазначеними в чеку товарами (послугами), на початку рядка друкуються великі літери «ПДВ» (рядок 21);
для СГ роздрібної торгівлі, що здійснюють реалізацію підакцизних товарів та зареєстровані платниками акцизного податку (СГ, що зареєстровані платниками іншого податку, крім ПДВ),- окремим рядком літерне позначення, розмір ставки такого податку, загальна сума такого податку за всіма зазначеними в чеку товарами (послугами), на початку рядка друкується назва такого податку (рядок 22). У реквізиті «Акцизний податок» його назва наводиться згідно з Кодексом. За потреби дозволяється використовувати скорочення;
заокруглення (рядок 23);
до сплати (рядок 24);
фіскальний номер касового чека / фіскальний номер електронного касового чека, дату (день, місяць, рік) та час (година, хвилина, секунда) проведення розрахункової операції (рядок 25);
QR-код, який містить у собі код автентифікації повідомлення (МАС) цього чеку, дату і час здійснення розрахункової операції, фіскальний номер касового чека / фіскальний номер електронного касового чека, суму розрахункової операції, фіскальний номер РРО / фіскальний номер ПРРО) (рядок 26);
для касового чека, що створюється програмним реєстратором розрахункових операцій:
позначку щодо режиму роботи (офлайн/онлайн), в якому створений касовий чек програмним реєстратором розрахункових операцій (рядок 27), контрольне число, сформоване в режимі офлайн (рядок 28);
заводський номер реєстратора розрахункових операцій, перед яким друкуються великі літери «ЗН». Заводський номер для програмних реєстраторів розрахункових операцій не зазначається (рядок 29);
фіскальний номер реєстратора розрахункових операцій, перед яким друкуються великі літери «ФН» або фіскальний номер програмного реєстратора розрахункових операцій, перед яким друкуються великі літери «ФН ПРРО» (рядок 30);
напис «ФІСКАЛЬНИЙ ЧЕК» та графічне зображення найменування або логотипу виробника (рядок 31).
Як вбачається з акту перевірки, відповідач встановив, що згідно зі звітом фіскальної пам`яті (скорочений) за період з 14.12.2022 по 27.02.2023 через РРО (за адресою м.Шпола, вул. Героїв Крут, буд 72Б) фіскальний номер 3001025690, заводський номер TD8033058 який належить Платнику встановлено відсутність в розрахункових документах обов`язкових реквізитів передбачених Положенням №13, а саме: валюти операції та QR-коду та загальну суму реалізованого пального 593701,40. Окрім того, перевіркою інформації системи зберігання і збору даних реєстраторів розрахункових операцій: обов`язкової звітності про використання РРО/ПРРО фіскальний номер 3001016283, заводський номер TN80080173 (за адресою м. Звенигородка, вул. Героїв Небесної Сотні, буд 86а) поданої Платником, у тому числі почекової інформації, встановлено фактиродажу/реалізації пального та проведення розрахункових операцій РРО, після анулювання 20.01.2023 згідно з рішенням №11457 про скасування реєстрації реєстратора розрахункових операцій, що підтверджено даними обов`язкової звітності про використання РРО поданої Платником на загальну суму 154426,8 грн. 
У зв`язку з наведеним, оцінюючи доводи відповідача щодо відсутності у розрахункових документах позивача обов`язкових реквізитів, а саме валюти операції та QR-коду, суд бере до уваги наступне.
Відповідно до вимог Наказу Міністерства фінансів України від 18.06.2020 № 306«Про внесення змін до наказу Міністерства фінансів України від 21.01.2016 № 13» (далі - Наказ №306) та Наказу Міністерства фінансів України від 08.06.2021 № 329 «Про затвердження Змін до Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних документів» (далі - Наказ №329) було внесено зміни до Положення №13.
Зазначені зміни стосуються реквізитів фіскальних касових чеків на товари (послуги), що створюються та друкуються РРО та програмними РРО, а саме:
- до 01.10.2021 РРО, версії внутрішнього програмного забезпечення яких включені до Державного реєстру РРО, за наявності технічних можливостей мають бути доопрацьовані їх виробниками (постачальниками) відповідно до ст. 12 Закону № 265 № 265 для забезпечення можливості виконання всіх вимог до форми і змісту розрахункових документів відповідно до Наказу №329.
- до 01.08.2021 РРО, версії внутрішнього програмного забезпечення яких включені до Державного реєстру РРО та які не перебували на обліку в контролюючих органах до дня набрання чинності Наказу №306, за наявності технічних можливостей мали бути доопрацьовані їх виробниками (постачальниками) відповідно до ст. 12 Закону №265/95-ВР з метою забезпечення можливості виконання всіх вимог до форми і змісту розрахункових документів.
Отже, до 01.08.2021 РРО, версії внутрішнього програмного забезпечення, які перебували у Державному реєстрі РРО до набуття чинності Наказу №306, проте не перебували на обліку у органах ДПС, обов`язково мають бути доопрацьовані їх виробниками (постачальниками), для можливості виконання вимог щодо форми і змісту розрахункових документів/ електронних розрахункових документів, які формують РРО.
РРО мають бути доопрацьовані для можливості відображення у касових чеках, зокрема, валюти операції та QR-коду.
З урахуванням наведеного, суд доходить висновку, що обов`язок приведення РРО до вимог законодавства, за наявності такої технічної можливості, покладається на його виробника (постачальника), а не товариства, яке його використовує, у встановленому законом порядку. Відповідно і відповідальність, за недотримання встановлених вимог, може нести тільки виробник (постачальник). Якщо підприємство застосовує РРО, що перебували на обліку в органах ДПС (тобто вже експлуатувались товариством) до дати набуття чинності Наказу №306, такі РРО можна застосовувати й далі, вони не потребують обов`язкового доопрацювання на виконання вимог як Наказу №306, так і Наказу №329.
Аналогічні висновки зазначає ДПС України у ІПК № 2932/ІПК/99-00-07-05-01-06 від 03.08.2021 (https://docs.dtkt.ua/doc/v2932912-21).
Суд встановив, що РРО, який використовувався позивачем за адресою м.Шпола, вул. Героїв Крут, буд 72Б, фіскальний номер 3001025690, заводський номер TD8033058, перебуває на обліку в податковому органі з 10.07.2020 та у відповідності до Акту введення в експлуатацію №653 від 10.07.2020, модель (модифікація) реєстратора розрахункових операцій T&T POS.25, версія внутрішнього програмного забезпечення V25.01, а за даними Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій РРО із версією внутрішнього програмного забезпечення V25.01, модель (модифікація) T&T POS.25 - включені до реєстру 07.06.2017, згідно з рішенням №406. 
Зазначене вказує на необґрунтованість висновків контролюючого органу в цій частині та протиправність податкового повідомлення-рішення від 10.04.2023 №0253840707.
Щодо доводів відповідача про встановлення фактів продажу (реалізації) пального та проведення розрахункових операцій із використанням РРО після його анулювання 20.01.2023 згідно з рішенням №11457, які, за твердженням відповідача, підтверджуються даними обов`язкової звітності про використання РРО, поданої позивачем, на загальну суму 154 426,8 грн, суд виходить із наступного.
Судом встановлено, що відповідно до довідки про скасування реєстрації реєстратора розрахункових операцій від 20.01.2023, складеної ГУ ДПС у м. Києві, на підставі рішення від 19.01.2023 скасовано реєстрацію РРО моделі 461 АЗС POS Mini, заводський номер TN 80080173, датою скасування визначено 20.01.2023, причиною скасування зазначено вичерпання строку служби РРО.
Відповідно до пункту 2 Порядку технічного обслуговування та ремонту реєстраторів розрахункових операцій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12.05.2004 № 601, строк служби — це строк, протягом якого виробник (постачальник) гарантує працездатність реєстратора розрахункових операцій, у тому числі його складових частин, та збереження інформації у фіскальній пам`яті за умови дотримання вимог експлуатаційних документів.
Аналогічне визначення міститься у пункті 3 Порядку реєстрації та застосування реєстраторів розрахункових операцій, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 14.06.2016 № 547.
При цьому строк служби реєстратора встановлюється виробником та зазначається в експлуатаційній документації, зокрема у паспорті реєстратора. У разі, якщо виробником строк служби не встановлено, він визначається як сім років з моменту введення в експлуатацію, але не більше дев`яти років з дати виготовлення.
Судом встановлено, що відповідно до п.п. 2.3.3 п. 2.3 розділу 2 Паспорта апарату контрольно-касового електронного спеціалізованого для автозаправних станцій «АЗС POS Mini» повний середній строк служби такого реєстратора становить 7 років. Згідно з розділом 9 Паспорта, а також актом введення в експлуатацію від 21.03.2016 № 3/05545, вказаний реєстратор введено в експлуатацію 21.03.2016.
Таким чином, станом на момент прийняття рішення від 19.01.2023 та складання довідки від 20.01.2023 про скасування реєстрації РРО строк служби зазначеного реєстратора не був вичерпаний.
За таких обставин суд дійшов висновку, що рішення контролюючого органу про скасування реєстрації РРО прийнято без належних правових підстав.
Відтак, висновки акту перевірки щодо здійснення позивачем реалізації пального та проведення розрахункових операцій із використанням РРО після скасування його реєстрації є необґрунтованими та не можуть бути підставою для застосування до позивача штрафних (фінансових) санкцій.
Оцінивши надані сторонами докази та матеріали справи у їх сукупності, суд дійшов висновку, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення не відповідає вимогам правомірності, визначеним ч. 2 ст. 2 КАС України, а тому позовні вимоги щодо визнання податкового повідомлення-рішення від 10.04.2023 №0253840707 протиправним та таким, що підлягає скасуванню, є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір в розмірі 11221,00 грн, який в силу ч. 1 ст. 139 КАС України підлягає стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
На підставі викладеного, керуючись ст. 242 - 246, 250, 255 КАС України, суд
в и р і ш и в:
Адміністративний позов задовольнити повністю.
Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у місті Києві від 10.04.2023 №0253840707.
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗНК» (ідентифікаційний код 32729772, місцезнаходження: 03150, м. Київ, вул.Предславенська, 34-Б) судовий збір у розмірі 11221,00 грн (одинадцять тисяч двісті двадцять одна гривня 00 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві (ідентифікаційний код ВП 44116011; місцезнаходження: 04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Головенко О.Д.