Справа № 947/27912/24
Провадження № 2/496/1116/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2026 року м. Біляївка
Біляївський районний суд Одеської області в складі:
головуючого судді – Пендюри Л.О.
за участю секретаря – Сурженко К.І. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Біляївка у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Комерційний банк «Глобус» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,
УСТАНОВИВ:
Представник АТ «КБ «Глобус» звернувся до суду із позовною заявою, в якій просить стягнути з ОСОБА_1 на користь АТ «КБ «Глобус» заборгованість за договором на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки від 08.02.2019 року, зі змінами, у розмірі 83878 грн 02 к. та судові витрати по справі.
Свої вимоги мотивує тим, що 08.02.2019 року між АТ «КБ «Глобус» (далі – позивач, банк, позикодавець) та ОСОБА_1 (далі – відповідач, клієнт, позичальник) укладено договір на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки шляхом подачі заяви-анкети на приєднання до вказаного договору, яким встановлено ліміт овердрафту. Відповідно до договору Банком відкрито позичальнику картковий рахунок № НОМЕР_1 за програмою кредитування овердрафт «Запасочка» для фізичних осіб клієнтів АТ «КБ «Глобус» та встановлено ліміт дозволеного овердрафту на наступних умовах (з урахуванням змін, внесених згідно з положеннями договору): сума ліміту овердрафту - 50000 грн, строк дії ліміту овердрафту - 12 місяців з 08.02.2019 року по 08.02.2020 року, фіксована процентна ставка у разі непогашення кредитної заборгованості у пільговий період кредитування (річних) - 42,0%. Заявою-анкетою передбачено, що після закінчення строку дії дозволеного овердрафту, визначеного в даній заяві-анкеті, Банк може продовжувати дію дозволеного овердрафту на кожні наступні 12 місяців на умовах, визначених договором. Оскільки відповідач своєчасно не погашав (повертав) грошові кошти за овердрафтом після завершення пільгового періоду та не сплачував проценти за користування дозволеним овердрафтом, позивач нарахував проценти у розмірі 42 % та 46,8 % річних (відповідно 3,5 % та 3,9 % на місяць) на суму існуючої заборгованості за овердрафтом. У зв`язку зі зміною економічної ситуації, погіршення фінансового стану банківської системи та з метою недопущення збитковості даної послуги 15.04.2019 року рішенням Тарифного комітету Банку затверджено зміни до Тарифного плану «Запасочка», що затверджено протоколом № 14 від 15.04.2019 року, в тому числі внесено зміни до розміру відсоткової ставки та збільшено до 46,8 % річних. На виконання вимог п. 6.1.2 Банк розміщував відповідну інформацію в мережі Інтернет на сайті Банку: www.globusbank.com.ua та на дошках (дошці) об`яв головного офісу Банку, та його відділень, що розміщуються в загальнодоступних для клієнтів місцях, а саме – операційній залі Банку та його відділень. Тобто Банк дотримався процедури повідомлення клієнта про зміну тарифів, передбачених умовами договору, та не отримав письмової незгоди (заперечення) клієнта. Відтак, зміни, що набрали чинності з вказаних в них дат, є обов`язковими для виконання сторонами договору. В той же час відповідач не здійснював і часткове погашення заборгованості, внаслідок чого виникла заборгованість за договором, яка станом на 01.03.2024 року складає 83878 грн 02 к., в тому числі: прострочена заборгованість по кредиту – 47742 грн 88 к.; прострочена заборгованість по процентам – 36135 грн 14 к. Позивач направив на адресу відповідача письмову вимогу про погашення заборгованості, яка останнім не виконана, заборгованість не сплачена. Зважаючи на те, що відповідач відмовляється добровільно сплатити заборгованість за договором, а тому позивач просить стягнути її у судовому порядку.
11.03.2025 року від представника відповідача ОСОБА_1 – ОСОБА_2 через підсистему «Електронний суд» до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому вона просить, зокрема, відмовити в задоволенні позову АТ «КБ «Глобус» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором та стягнути з позивача на користь відповідача витрати на правничу допомогу у розмірі 20000 грн. 
Свої заперечення обґрунтовує тим, що 08.02.2019 року між ПАТ «КБ «Глобус» та ОСОБА_1 був укладений договір № 2625/55482/667/UAH/РКО на відкриття поточного рахунку на обслуговування платіжної картки ПАТ «КБ «Глобус». Відповідач за умовами кредитного договору здійснював проплати. Однак, 24.02.2022 року відбулося повномасштабне вторгнення Російської Федерації на територію України, внаслідок чого відповідач був призваний у Збройні Сили України та перебував на військовій службі. Під час перебування на військовій службі, у ході виконання службових обов`язків, відповідач отримав бойове поранення, пов`язане із захистом Батьківщини. За вказаних обставин, на думку представника відповідача, сума заборгованості за відсотками у розмірі 36135 грн 14 к., яку позивач просить стягнути з відповідача, не підлягає стягненню на підставі п. 15 ст. 14 Закону України «Про соціальний і правовий статус військовослужбовців та членів їх сімей», яка визначає, що на відповідача, як на військовослужбовця, призваного на військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період, не повинні нараховуватися штрафні санкції, пеня та проценти за користування кредитом на весь час його призову. Окрім того, представник відповідача вважає, що заявлені АТ «КБ «Глобус» позовні вимоги висуваються всупереч ст. ст. 3, 8 Конституції України, якими продекларовано, що відповідно до принципу верховенства права людина, її права визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість держави, загальних засад цивільного законодавства, прописаних у ст. 3 ЦК України, щодо свободи договору, справедливості, добросовісності та розумності, з порушенням ст. ст. 11, 18 Закону України «Про захист прав споживачів» щодо заборони включення до договору споживчого кредитування несправедливих умов, ознакою та наслідком яких став істотний дисбаланс договірних прав та обов`язків на шкоду споживача. Так, згідно з довідкою АТ «КБ «Глобус» про рух коштів та стан рахунку від 01.10.2024 року обороти за період 08.02.2019 року по 01.10.2024 року за договором № 2625/55482/667/UAH/РКО від 08.02.2019 року відсутні. Також, відповідачу надходили повідомлення, що його заборгованість за даним договором була списана на підставі протоколів правління АТ «КБ «Глобус» № 158 від 01.10.2021 року, що підтверджується скріншотами повідомлень з особистого кабінету про списання по кредиту та процентам. Вказані обставини, на думку представника відповідача, з урахуванням того, що відповідач також здійснював сплати заборгованості, унеможливлюють повторне стягнення банком заборгованості та звернення до суду з такими вимогами. 
01.04.2025 року від представника АТ «КБ «Глобус» до суду надійшла відповідь на відзив, в якій він просить задовольнити позовні вимоги повністю та судові витрати покласти на відповідача. При цьому вказує на те, що станом на березень 2025 року ані відповідач, ані його представник не повідомляли Банк про перебування відповідача на військовій службі, так само не надали Банку документи, перелік яких встановлений листом Міністерства оборони України від 21.08.2014 року № 322/2/7142, задля припинення нарахування заборгованості за процентами, а тому, з урахуванням вказаних обставин, а також зважаючи на те, що представник відповідача не зазначила, з якого періоду відповідач був призваний на військову службу та не вказала причини, чому відповідні документи не були пред`явлені Банку для розгляду, представник позивача вважає, що матеріали справи не містять документів, які б свідчили про наявність підстав для звільнення відповідача від нарахування процентів за користування кредитом в розумінні п. 15 ч. 3 ст. 14 Закону України «Про соціальний і правовий статус військовослужбовців та членів їх сімей». Представник позивача стверджує, що Банк надав усі необхідні документи, на підставі яких підтверджує право на стягнення кредитної заборгованості з відповідача. Водночас, списання боргу внаслідок неплатоспроможності боржника не є підставою для скасування заборгованості. Заборгованість слід відображати поза балансом не менше п`яти років з часу списання для спостереження за можливістю її справляння у випадку зміни майнового стану боржника. Із матеріалів справи слідує, що сторонами було укладено кредитний договір шляхом приєднання відповідача до встановленої банком стандартної форми кредитування – договору на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки АТ «КБ «Глобус» (для фізичних осіб). За умовами кредитного договору Банк надав позичальнику кредит, а той зобов`язався повернути кредитні кошти та сплатити проценти за користування кредитом частинами протягом строку дії дозволеного овердрафту, який був пролонгований банком. Таким чином сторони у письмовій формі досягли згоди з усіх істотних умов кредитного договору, в тому числі щодо розміру, підстав і порядку нарахування процентів. Окрім цього, представник позивача просить суд відмовити відповідачу у відшкодуванні витрат на правничу допомогу, посилаючись на те, що відповідач уникав досудового вирішення спору, не добросовісно користувався процесуальними правами та його представник затягує розгляд даної справи, зокрема тим, що зазначає необґрунтовані та безпідставні заяви та твердження, звинувачує позивача в односторонній зміні позовних вимог. При цьому зауважив, що АТ «КБ «Глобус» понесе витрати у сумі 10000 грн на оплату послуг з професійної правничої (правової) допомоги адвоката за подання відповіді на відзив представника відповідача, докази чого будуть надані відповідно до норм ЦПК України.
18.04.2025 року від представника відповідача ОСОБА_1 – Карпової О.В. через підсистему «Електронний суд» до суду надійшло заперечення на відповідь на відзив, в якому вона просить у задоволенні позовної заяви АТ «КБ «Глобус» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором відмовити у повному обсязі. При цьому посилається на те, що доводи позивача про ненадання відповідачем банку переліку документів щодо підтвердження статусу військовослужбовця раніше не змінює того факту, що ОСОБА_1 є військовослужбовцем та має право бути звільненим від нарахування процентів за користування кредитом в розумінні ч. 15 ст. 14 Закону України «Про соціальний і правовий статус військовослужбовців та члені їх сімей». Окрім цього, у зв`язку з ненаданням представником позивача протоколу правління про списання заборгованості відповідача, представник відповідача вважає, що позивач намагається повторно списати кошти відповідача. 
30.09.2025 року від представника відповідача ОСОБА_1 – ОСОБА_2 через підсистему «Електронний суд» до суду надійшли додаткові пояснення у справі, які за змістом майже ідентичні її доводам, викладеним у відзиві на позовну заяву, та в яких вона зазначила, що на відповідача, як на військовослужбовця, призваного на військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період, поширюються пільги, передбачені п. 15 ст. 14 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», а саме не повинні нараховуватися штрафні санкції, пеня та проценти за користування кредитом на весь час його призову. Окрім цього, АТ «КБ «Глобус» на підставі протоколу правління № 158 від 01.10.2021 року були списані наступні суми: 21.10.2021 року – 24993,90 гривень; 21.10.2021 року – 11141,24 гривень; 21.10.2021 року – 47742,88 гривень, що унеможливлює повторне стягнення Банком заборгованості та звернення до суду з такими вимогами. Також відповідач здійснював сплату заборгованості, а тому розрахунок заборгованості, наданий позивачем, викликає об`єктивні сумніви, оскільки з нього не вбачається, скільки коштів відповідач сплатив Банку, якими сумами, якими датами, коли, які суми залишилися несплаченими основного боргу та процентів, і як Банк розраховував проценти відповідно до основного боргу кредиту, коли відбулося списання Банком заборгованості та в яких сумах. Отже, позивачем так і не надано суду належних беззаперечних доказів, документів, які б підтверджували викладені в позові обставини. У зв`язку з викладеним, представник відповідача вважає, що позовні вимоги АТ «КБ «Глобус» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором не підлягають задоволенню. Крім того, просить стягнути з позивача на користь відповідача витрати на правничу допомогу у розмірі 20000 гривень. 
Представник позивача до судового засідання не з`явився, але через підсистему «Електронний суд» направив до суду заяву, в якій вказав, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить справу розглянути за його відсутності. 
Відповідач ОСОБА_1 до судового засідання не з`явився, а від його представника Карпової О.В. через підсистему «Електронний суд» до суду надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності. 
Приймаючи до уваги заяви сторін по справі, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази, суд дійшов наступного висновку.
В судовому засіданні установлено, що 08.02.2019 року між ПАТ «Комерційний Банк «Глобус» та ОСОБА_1 укладено договір на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки ПАТ «КБ «Глобус» (для фізичних осіб) шляхом подачі заяви-анкети на приєднання до вказаного договору за № 7/347. 
Відповідно до умов зазначеного вище договору та заяви-анкети Банк відкрив відповідачу картковий рахунок № НОМЕР_1 за програмою кредитування – кредитна карта «Запасочка» для фізичних осіб клієнтів ПАТ КБ «Глобус», встановивши ліміт овердрафту в сумі 50000 грн, строк дії ліміту овердрафту – 12 місяців з 08.02.2019 року по 08.02.2020 року, фіксовану процентну ставку у разі непогашення кредитної заборгованості у пільговий період кредитування (річних) – 42 %, процентну ставку в пільговий період кредитування (% річних) – 0,0001 % та проценти за користуванням недозволеним/простроченими овердрафтом (% річних) – 50 % (а.с. 13).
Відповідач ОСОБА_1 погодився з названими умовами кредитування, підписавши заяву-анкету № 7/347 на приєднання до договору на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки АТ «КБ «Глобус». На підставі заяви-анкети відповідачу відкрито картковий рахунок та видана картка. Цією ж заявою-анкетою відповідач ОСОБА_1 доручив Банку після закінчення строку дії дозволеного овердрафту, визначеного в даній заяві-анкеті, продовжувати дію дозволеного овердрафту на кожні наступні 12 місяців на умовах, визначених договором. Також сторони погодили, що цей договір набуває чинності в день отримання Банком від Клієнта письмової заповненої та підписаної заяви на приєднання і діє до закриття рахунку та виконання сторонами всіх належних за договором зобов`язань (п. 6.11. договору).
У п. 6.1.1. договору сторони домовились, що у випадку зміни економічної ситуації, погіршення фінансового стану банківської системи чи з метою недопущення збитковості даної послуги Банк вправі вносити зміни, доповнення до цього Договору, включаючи зміну Тарифів на послуги, що надаються держателю ПК. Такий правочин Банк створює та/чи змінює відповідним чином права та обов`язки Банку та/або Клієнта (і відповідно держателів ПК) за цим Договором і набуває чинності з дати, вказаної в ньому. 
Відтак, у зв`язку зі зміною економічної ситуації, погіршення фінансового стану банківської системи та з метою недопущення збитковості даної послуги, 15.04.2019 року рішенням Тарифного комітету Банку затверджено зміни до Тарифного платну «Запасочка», що затверджено Протоколом № 14 від 15.0.2,19 року, в т.ч. внесено зміни до розміру відсоткової ставки та збільшено до 46,8 % річних.
Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).
Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).
За змістом статті 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений.
За змістом статті 1056-1 ЦК України, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору.
Надана позивачем заява-анкета № 7/347 на приєднання до договору на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки АТ «КБ «Глобус» (для фізичних осіб) містить усі істотні умови договору кредиту, зокрема, щодо розміру кредиту, строку кредитування і розміру процентів. Вказана заява-анкета підписана відповідачем, що свідчить про те, що останній з самого початку укладення договору письмово був ознайомлений з умовами кредитування та погодився з ними. Договір у встановленому законом порядку відповідачем не оспорювався та недійсним не визнавався.
З наданої позивачем виписки по договору № 2625/55482/667/UAH за період з 08.02.2019 року по 01.04.2021 року та детального розрахунку заборгованості станом на 01.03.2024 року вбачається, що відповідач ОСОБА_1 отримав кредит шляхом перерахування Банком на його рахунок ліміт дозволеного овердрафту у розмірі 50000 грн, проте свої зобов`язання за вказаним вище договором у повному обсязі не виконав, у зв`язку з чим у нього виникла заборгованість, яка за період з 12.02.2019 року по 01.09.2021 року становить 83878 грн 02 к., яка складається з простроченої заборгованості по кредиту у розмірі 47742 грн 88 к. та простроченої заборгованості по процентам у розмірі 36135 грн 14 к. 
Зважаючи на те, що відповідачем не здійснено своєчасного погашення (повернення) грошових коштів за овердрафтом після завершення пільгового періоду та не сплачено проценти за користування дозволеним овердрафтом, як наслідок, АТ «КБ «Глобус» нараховані проценти у розмірі 42 % та 46,8 % (відповідно 3,5 % та 3,9 % на місяць) на суму існуючої заборгованості за овердрафтом.
При цьому, посилаючись на необґрунтованість зазначеного розрахунку заборгованості, представник відповідача Карпова О.В. не надала суду будь-яких належних та допустимих доказів, які би спростовували наданий позивачем розрахунок заборгованості, як і не надала доказів належного виконання відповідачем ОСОБА_1 умов кредитного договору, про що вона неодноразово зазначала у поданих до суду процесуальних документах. 
Доводи представника відповідача Карпової О.В. про списання банком заборгованості відповідача, що, на її думку, унеможливлює повторне стягнення цієї заборгованості суд відхиляє, з огляду на таке.
Так, п. 3.1.1. договору встановлено, що Банк має право здійснювати договірне списання коштів з рахунку та інших рахунків клієнта з метою здійснення розрахунків (погашення вимог банка) за цим договором. Зазначене право на договірне списання коштів реалізується банком за умови настання терміну виконання клієнтом своїх відповідних зобов`язань щодо здійснення розрахунків (платежів) в сумі, яка дорівнює розміру таких зобов`язань за цим договором, а також згідно п. 3.1.4.
Договірне списання здійснюється на підставі цього договору без будь-якого додаткового погодження з боку клієнта. При договірному списанні на підставі цього договору банк одночасно виступатиме і одержувачем коштів, і банком одержувача.
Рішенням кредитного комітету від 01.10.2021 року (Протокол № 192/7) вирішено списати проблемну заборгованість згідно зі списком, наведеним у Додатку 1 до Протоколу кредитного комітету № 192/7 із строком прострочення платежів більше ніж 365 днів за беззаставними кредитами, по яких боржники померли та/або вчинені виконавчі написи/отримані рішення суду та/або відкриті (або на стадії відкриття) виконавчі провадження з подальшим обліком цих активів на позабалансових рахунках, при цьому продовжити роботу зі стягнення цієї заборгованості. У додатку № 1 до вказаного рішення під № 450 значиться відповідач ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , договір 2625/55482/667/UAH, IД договору 1445075, загальна сума боргу 83878 грн (а.с. 120, 121).
Відповідно до протоколу № 158 засідання Правління Акціонерного товариства «Комерційний банк «Глобус» від 01.10.2021 року на засіданні Правління було вирішено затвердити рішення Кредитного комітету від 01.10.2021 року (Протокол № 192/7) про списання знецінених фінансових активів за рахунок оціночних резервів під очікувані кредитні збитки. 
Із виписок (рух по особовому рахунку НОМЕР_3 по валюті 980 (гривня) за період з 01.04.2021 року по 01.03.2024 року вбачається, що 21.10.2021 року Банк списав проблемну заборгованість по кредиту (офердр. ПК), проблемну заборгованість по процентам за користування офердрафтом на ПК за рахунок сформованого резерву на підставі протоколу Правління АТ «КБ «Глобус» № 158 від 01.10.2021, у таких сумах: 47742,88 грн, 24993,90 грн та 11141,24 грн (а.с. 31, 32, 33). 
Відповідно до п. 9 постанови правління Національного банку України від 13.04.2020 року № 49 «Про затвердження Положення про визначення критеріїв для списання знецінених фінансових активів банків України за рахунок оціночних резервів під очікувані кредитні збитки», яка діяла на час даних правовідносин та якою затверджено Положення «Про визначення критеріїв для списання знецінених фінансових активів банків України за рахунок оціночних резервів під очікувані кредитні збитки», Банк безпосередньо зменшує валову балансову вартість фінансового активу за рахунок резерву, якщо немає обґрунтованих очікувань щодо відновлення фінансового активу в цілому або його частини згідно з вимогами пунктів 6, 7 цього Положення.
Списання є подією припинення визнання фінансового активу в бухгалтерському обліку. Банк припиняє визнання знеціненого фінансового активу в балансі, якщо списання здійснено за рахунок оціночного резерву. Списання відповідно до вимог цього Положення не є прощенням (анулюванням) боргу.
Банк відповідно до внутрішніх процедур може продовжувати заходи щодо врегулювання заборгованості з метою відшкодування списаної за рахунок резерву заборгованості за фінансовим активом.
Права і обов`язки сторін, які виникають унаслідок здійснення господарської операції, оформленої первинним документом відповідно до вимог Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», не залежать від факту відображення її в регістрах та на рахунках бухгалтерського обліку.
Аналізуючи зазначені в зазначеній постанові вимоги суд дійшов висновку, що списання проблемної заборгованості з подальшим обліком цієї заборгованості на позабалансових рахунках не є прощення боргу в розумінні ст. 605 ЦК України, відповідно до якої зобов`язання припиняється внаслідок звільнення (прощення боргу) кредитором боржника від його обов`язків, якщо це не порушує прав третіх осіб щодо майна кредитора, а тому доводи представника відповідача в цій частині суд відхиляє.
Щодо доводів представника відповідача про те, що на відповідача ОСОБА_1 , як на військовослужбовця, призваного на військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період, поширюються пільги, передбачені п. 15 ст. 14 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», а саме не повинні нараховуватися штрафні санкції, пеня та проценти за користування кредитом на весь час його призову, суд вважає, що соціальні права особи, як військовослужбовця, не були порушені виходячи з того, що відповідно до детального розрахунку заборгованості за договором на відкриття поточного рахунку та обслуговування кредитної картки (а.с. 117), нарахування процентів за користування кредитними коштами здійснювалось до 30.09.2021 року (включно). 
Згідно з копією витягу з наказу командира військової частини НОМЕР_4 від 28.06.2024 року № 188 та довідки військової частини НОМЕР_4 від 18.04.2025 року № 1002 відповідач ОСОБА_1 перебуває на військовій службі за призовом під час мобілізації у військовій частині НОМЕР_4 Національної гвардії України з 27 (28).06.2024 року по теперішній час. Отже, набуття соціального статусу військовослужбовця мало місце поза межами нарахування відсотків за кредитним договором та не може бути застосованим для їх списання.
Позивач вживав заходи досудового врегулювання спору, шляхом направлення відповідачу вимоги про виконання грошового зобов`язання за договором за картковим рахунком № 2625/55482/667/UAH вих. № 1-3887 від 07.11.2023 року, однак вимоги відповідачем не виконані (а.с. 16). 
Враховуючи те, що відповідач не виконує умови кредитного договору, кредитні кошти не повертає та не сплачує нараховані проценти, а тому суд вважає вимоги АТ «КБ «Глобус» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості у розмірі 83878 грн 02 к. такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.
Доводи представника відповідача про пропуск позивачем строку позовної давності не заслуговують на увагу, з огляду на наступне.
Відповідно до статті 256 ЦК України позовна давність- це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.
Цивільним кодексом України визначено два види строків позовної давності: загальний та спеціальний.
Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України).
Спеціальна позовна давність визначена статтею 258 ЦК України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» установлено з 12 березня 2020 року на всій території України карантин. Строк карантину неодноразово продовжувався.
Законом України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України доповнено, зокрема, пунктом 12 наступного змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину».
Крім того, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року та діє до теперішнього часу.
Законом України від 15 березня 2022 року № 2120-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України доповнено, зокрема, пунктом 19 наступного змісту: «у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії».
Постановою Кабінету Міністрів України від 27 червня 2023 року № 651 «Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», відмінено з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 року на всій території України карантин.
Отже, карантин введено на території України з 12 березня 2020 року по 30 червня 2023 року, однак в Україні також введено воєнний стан з 24 лютого 2022 року до теперішнього часу.
Таким чином, з 12 березня 2020 року та станом на теперішній час строки позовної давності, визначені ЦК України, не можуть вважатися пропущеними чи закінченими до моменту дії воєнного стану в Україні.
З огляду на викладене та приписи статей 256, 257 ЦК України, на встановлений Кабінетом Міністрів України карантин з 12 березня 2020 року, на набрання чинності Законом України від 30 березня 2020 року № 540-IX щодо продовження строків позовної давності на час дії карантину - 02 квітня 2020 року, на введений Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 воєнний стан з 24 лютого 2022 року, на пункту 12, 19 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України, а також на встановлені судом обставини, а саме дату звернення АТ «КБ «Глобус» із даною позовною заявою до суду (05 вересня 2024 року) та період нарахування АТ «КБ «Глобус» заборгованості (з 12 лютого 2019 року по 01 вересня 2021 року), трирічний строк позовної давності щодо вимог у даній справі позивачем не пропущено.
Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 22 вересня 2022 року у справі № 920/724/21, від 31 травня 2022 року у справі №926/1812/21, від 22 червня 2022 року у справі № 916/1157/21.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
При зверненні до суду позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 3028 грн, що підтверджується платіжною інструкцією № 8 від 19.08.2024 року (а.с. 1).
Тому, з урахуванням вимог ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати по справі, які складаються з судового збору за подачу позову у розмірі 3028 грн.
Щодо розподілу між сторонами витрат на професійну правничу допомогу суд дійшов наступного висновку.
Однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (п. 12 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).
Згідно з ч. ч. 1, 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних із розглядом справи. До витрат, пов`язаних із розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.
У ч. ч. 1, 2 ст. 134 ЦПК України визначено, що разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку з розглядом справи.
Відповідно до ч. ч. 1, 2, 4 ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. 
За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат:
1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;
2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Слід зазначити, що процедура відшкодування витрат на правничу допомогу є ідентичною як для цивільного, так і для інших видів судочинства, з невеликими відмінностями. Водночас, процесуальні вимоги до доказів понесення витрат на професійну правничу допомогу є тотожними для всіх видів судочинства. Зокрема, згідно з положеннями статей 137 ЦПК України, 126 ГПК України та 134 КАС України розмір витрат на професійну правничу допомогу, що підлягає розподілу між сторонами за результатом розгляду справи, визначається відповідно до умов договору про надання правничої допомоги та встановлюється на підставі наступних доказів: детального опису робіт та послуг, виконаних (наданих) адвокатом у рамках надання правничої допомоги по певній справі; доказів вартості робіт (послуг) адвоката, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; детального опису витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги витрат адвоката; доказів здійснення витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
При цьому, відповідно до позиції Верховного Суду, що висвітлена у постанові КАС ВС від 11.06.2020 року у справі № 821/227/17, а також у постановах КЦС ВС від 09.06.2020 року у справі № 466/9758/16-ц та від 15.04.2020 року у справі № 199/3939/18-ц, аналізовані витрати сторони судового процесу мають бути документально підтверджені та доведені. Позаяк склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі, на підтвердження цих обставин до суду повинні бути надані: договір про надання правової допомоги, який повинен містити детальний опис послуг, що надаються, їхню вартість, порядок обчислення гонорару адвоката (фіксований розмір або погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо; документи, що містять детальний опис робіт та послуг, виконаних (наданих) адвокатом у рамках справи відповідно до умов договору (акти виконаних робіт або наданої допомоги, специфікації витраченого часу адвоката тощо); оформлені у встановленому законом порядку документи, що свідчать про здійснення оплати гонорару адвоката та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги на підставі договору (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку, касові чеки або інший банківський документ, що підтверджує здійснення оплати послуг адвоката в рамках конкретної справи).
Відповідно до закріпленого на законодавчому рівні принципу співмірності, розмір витрат на послуги адвоката при їхньому розподілі визначається з урахуванням складності справи, часу, витраченого адвокатом на надання правничої допомоги, обсягу наданих послуг та виконаних робіт, ціни позову, а також значення справи для сторони. Ґрунтуючись на вказаному принципі, при здійсненні дослідження та оцінки наданих сторонами доказів суд враховує, зокрема, пов`язаність витрат на правову допомогу з розглядом справи, обґрунтованість витрат та їхню пропорційність до предмета спору. Крім того, у згаданих вище постановах Верховний Суд зазначає, що при визначенні розміру витрат на правничу допомогу на підставі поданих сторонами доказів, суд має виходити з критеріїв: їхньої реальності (тобто встановлення їхньої дійсності та необхідності); розумності їхнього розміру (виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін).
Аналогічні критерії застосовуються Європейським судом з прав людини при визначенні розміру справедливої компенсації потерпілій стороні на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зазначений підхід ілюструється у рішеннях ЄСПЛ від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України» (§80), від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України» (§34-36), від 23 січня 2014 року у справі «East/West Alliance Limited» проти України», від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України» (§95). Насамкінець варто зауважити, що чинне процесуальне законодавство не обмежує сторін спору жодними нормативними рамками у контексті очікуваного розміру компенсації їхніх витрат, пов`язаних із правничою допомогою адвоката.
Так, у справі «Схід/Захід Альянс Лімітед» проти України» (заява N 19336/04) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим.
Як вбачається із поданих позивачем документів на підтвердження понесених судових витрат, 01.02.2024 року між адвокатом Прохоренко В.П. (далі – адвокат) та АТ «КБ «Глобус» в особі Голови Правління Мамедова С.Г. (далі – клієнт та/або банк) укладено договір № 010224 про надання професійної правничої (правової) допомоги, відповідно до умов якого клієнт доручає, а адвокат приймає на себе зобов`язання надавати правову допомогу в обсязі та на умовах, передбачених даним договором (а.с. 24-24 зв.). 
Відповідно до акту № 7/347 прийому-передачі послуг за договором № 010224 про надання професійної правничої (правової) допомоги від 01.02.2024 року, адвокатом Прохоренко В.П. надані, а клієнтом отримані наступні послуги, пов`язані із представництвом інтересів клієнта у суді за позовом клієнта до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки в ПАТ «КБ «Глобус» (заява-анкета № 7/347): проведення зустрічі з клієнтом, ознайомлення з наданими клієнтом документами, надання консультації в рамках зустрічі щодо вирішення даної справи, узгодження правової позиції, відшкодування витрат на виїзну консультацію до АТ «КБ «Глобус» (в тому числі транспортні витрати), витрати на телекомунікаційний зв`язок, тощо) – 2 години – 3000 грн; складання позовної заяви про стягнення заборгованості, формування пакету документів та подача до суду позовної заяви з додатками (у кількості 2 прим для суду та відповідача), відправлення рекомендованим листом через відділення АТ «Укрпошта» позовної заяви на ім`я суду у 2 прим (в т.ч. оформлення конверту), копіювання та/або друк копій документів формату А4 (у тому числі двосторонній друк) необхідних документів для позовної заяви, включаючи гонорар успіху адвоката (в тому числі за характер складності справи) – 2 години – 3000 грн. Сума наданих послуг загалом склала 6000 грн (а.с. 34). Факт отримання суми гонорару адвокатом Прохоренко В.П. у розмірі 6000 грн підтверджується платіжною інструкцією № 12236 від 19.08.2024 року (а.с. 35).
Надавши оцінку доказам щодо фактично понесених витрат АТ «КБ «Глобус» на професійну правничу допомогу, врахувавши співмірність розміру витрат на оплату послуг адвоката зі: складністю справи та виконаною адвокатом роботою (наданою послугою); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; значенням справи для сторін, результатами розгляду справи, зваживши на необхідність дотримання критерію розумності розміру понесених стороною витрат, суд дійшов висновку про стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ «КБ «Глобус» 6000 грн судових витрат на професійну правничу допомогу, понесених у суді в межах даної справи.
06.10.2025 року від представник відповідача ОСОБА_1 – Карпової О.В. через підсистему «Електронний суд» до суду надійшла заява про стягнення з АТ «КБ «Глобус» на користь ОСОБА_1 витрат на професійну правничу допомогу у розмірі, пропорційному розміру задоволених позовних вимог, на підтвердження понесення яких суду надано: договір № 0325 про надання правничої допомоги від 17.01.2025 року, додаткова угода № 1 до договору про надання правничої допомоги № 0325 від 17.01.2025 року, детальний опис робіт до договору про надання правничої допомоги № 0325 від 17.01.2025 року, акт приймання-передачі наданих послуг до договору про надання правничої допомоги № 0325 від 17.01.2025 року, платіжні інструкції від 18.01.2025 року та від 10.02.2025 року.
Проте, приймаючи до уваги те, що позовні вимоги АТ «КБ «Глобус» задоволено у повному обсязі, у тому з урахуванням вимог ст. 141 ЦПК України, понесені відповідачем судові витрати на професійну правничу допомогу слід залишити за останнім.
Керуючись ст. ст. 207, 509, 525, 526, 536, 628, 634, 1048, 1049, 1054 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 81, 89, 141, 259, 263-265 ЦПК України, суд
УХВАЛИВ:
Позовні вимоги Акціонерного товариства «Комерційний банк «Глобус» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором – задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_5 , виданий Київським РВ ОМУ УМВС України в Одеській області 24.02.2004 року, РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «Комерційний банк «Глобус» (код ЄДРПОУ 35591059, місцезнаходження: 04073, м. Київ, Куренівський провулок, буд. 19/5) заборгованість за договором відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки від 08.02.2019 року у розмірі 83878 грн 02 к., що складається з суми прострочених платежів за кредитом у розмірі 47742 грн 88 к. та суми прострочених платежів по процентах у розмірі 36135 грн 14 к.
Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_5 , виданий Київським РВ ОМУ УМВС України в Одеській області 24.02.2004 року, РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «Комерційний банк «Глобус» (код ЄДРПОУ 35591059, місцезнаходження: 04073, м. Київ, Куренівський провулок, буд. 19/5) судовий збір у розмірі 3028 грн та витрати на правничу допомогу у розмірі 6000 грн. 
Відмовити представнику відповідача ОСОБА_1 – ОСОБА_2 у задоволенні заяви про стягнення з Акціонерного товариства «Комерційний банк «Глобус» витрат на професійну правничу допомогу.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Одеського апеляційного суду через Біляївський районний суд Одеської області протягом тридцяти днів з дня складання його повного тексту.
Повний текст рішення складено 23.02.2026 року.
Виготовлення рішення суду поза межами строків, встановлених частиною шостою статті 259 ЦПК України, обумовлено рядом причин, якими є, зокрема, надмірна завантаженість суддів Біляївського районного суду Одеської області, в тому числі судді Пендюри Л.О., в провадженні якого з початку 2026 року перебуває більш, ніж вісімсот справ, а також недостатня кількість суддів (з 2016 року кількість суддів у Біляївському районному суді Одеської області зменшилася з 11 до 6 (без урахування суддів, які хворіють, перебувають у відрядженні, знаходяться у відпустці), щодо яких здійснюється автоматизований розподіл справ, що створює надмірне навантаження та виключає можливість виготовлення судових рішень у строки, встановлені чинним законодавством. Крім того, на робочий процес суттєво впливають чисельні повітряні тривоги через ракетно-дронові обстріли і необхідність перебування у цей момент суддів та працівників суду у безпечному місці, яким не є службовий кабінет.

Суддя Л.О. Пендюра