РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 285/1219/26
провадження у справі №2/0285/1352/26
23 березня 2026 року       м. Звягель
Звягельський міськрайонний суд Житомирської області у складі судді Сташківа Т.Б., за участі секретаря судового засідання Кородчук О.О. та осіб, які беруть участь у справі:
позивача: представник ОСОБА_1 ,
відповідача: представник Звягельської міської ради - не прибув,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Звягельської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-
ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовної заяви
02.07.2025 ОСОБА_2 отримав свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті своєї матері - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . До складу спадкового майна входило 2/3 частки квартири АДРЕСА_1 .
Іншим співвласником зазначеної квартири, якому належала 1/3 частка, є рідний брат ОСОБА_2 — ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянин України, який у 1990-х роках виїхав на постійне місце проживання до російської федерації.
Після 2014 року, у зв`язку з окупацією частини території України, ОСОБА_2 майже припинив спілкування із братом, а після 24.02.2022 спілкування між ними було повністю припинено.
У 2025 році співмешканка ОСОБА_4 на ім`я ОСОБА_5 повідомила дружину ОСОБА_2 про те, що ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 в місті Мінусинськ Красноярського краю російської федерації, та надіслала копію свідоцтва про смерть, виданого Мінусинським територіальним відділом агентства запису актів цивільного стану Красноярського краю російської федерації.
Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на належне йому майно, зокрема на 1/3 частку квартири АДРЕСА_1 . Єдиним спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_4 є його рідний брат — ОСОБА_2 .
У відповідь на заяву від 30.07.2025 Звягельський ВДРАЦС повідомив про неможливість підтвердження факту смерті ОСОБА_4 , який помер у м. Мінусинськ Красноярському краї російської федерації.
Зазначено, що у зв`язку зі збройною агресією рф та припиненням дії міжнародних договорів про правову допомогу, з 24.02.2022 офіційно припинено співробітництво з установами юстиції російської федерації та республіки білорусь, у зв`язку з чим, а запити щодо надання правової допомоги не виконуються.
У зв`язку з викладеними обставинами ОСОБА_2 звернувся до Звягельського міськрайонного суду Житомирської області із заявою про встановлення факту смерті його брата - ОСОБА_4 .
Рішенням Звягельського міськрайонного суду Житомирської області від 24.11.2025 у справі № 285/5004/25 встановлено факт смерті громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 в місті Мінусинськ Красноярського краю російської федерації.
На підставі зазначеного рішення суду 06.01.2026 Звягельським ВДРАЦС у Звягельському районі Житомирської області ЦМУ МЮ (м. Київ) видано свідоцтво про смерть ОСОБА_4 .
Звернувшись до приватного нотаріуса Звягельського районного нотаріального округу Житомирської області Лінкевича Б.А., заявник отримав письмові роз`яснення від 06.01.2026 № 1/01-16, відповідно до яких у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини йому рекомендовано звернутися до суду із заявою про визначення додаткового строку для її прийняття.
Крім того, приватним нотаріусом Лінкевичем Б.А. повідомлено, що згідно з Витягом зі Спадкового реєстру № 83794832, сформованим 06.01.2026, відомості щодо відкриття спадкової справи після смерті ОСОБА_4 відсутні.
З огляду на викладене, позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки для відкриття спадкової справи необхідним є надання свідоцтва про смерть спадкодавця, водночас останній проживав та помер на території російської федерації, а встановлення факту його смерті було можливе виключно у судовому порядку, що об`єктивно потребувало тривалого часу.
Доводи сторін у справі
В судовому засіданні представник позивача позов підтримав та просив задовольнити з підстав, викладених у позові. 
Представник відповідача в судове засідання не прибув. Надав суду заяву, в якій просив проводити розгляд справи без його участі та покладається на розсуд суду. 
Фактичні обставини справи, встановлені судом
Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи та подані докази, з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав.
Судом встановлено, що 02.07.2025 видано свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 . До складу спадкового майна входить 2/3 частки квартири АДРЕСА_1 . (а.с. 19).
На підставі свідоцтва від 09.03.1993 право власності на квартиру АДРЕСА_2 належить ОСОБА_6 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с. 17).
Згідно свідоцтва про народження від 19.09.1961 батьками ОСОБА_2 є ОСОБА_6 , ОСОБА_3 (а.с. 16).
Відповідно до відповіді Звягельського ВДРАЦС у Звягельському районі Житомирської області ЦМУ МЮ (м. Київ) від 30.07.2025 ОСОБА_2 роз`яснено, що у зв`язку зі збройною агресією рф та припиненням дії міжнародних договорів про правову допомогу, з 24.02.2022 припинено співробітництво з установами юстиції російської федерації та республіки білорусь, у зв`язку з чим відповідні запити не виконуються. (а.с. 10).
Рішенням Звягельського міськрайонного суду Житомирської області від 24.11.2025 № 285/5004/25 встановлено факт смерті громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 в місті Мінусинськ Красноярського краю російської федерації. (а.с. 14).
На підставі рішення суду 06.01.2026 Звягельським ВДРАЦС у Звягельському районі Житомирської області ЦМУ МЮ (м. Київ) видано свідоцтво про смерть ОСОБА_4 (а.с. 18).
06.01.2026 за вих. № 1/01-16 приватний нотаріус Звягельського районного нотаріального округу Житомирської області Лінкевич Б.А., роз`яснив ОСОБА_2 , що у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини йому рекомендовано звернутися до суду із заявою про визначення додаткового строку для її прийняття. (а.с. 9).
Згідно відповіді приватного нотаріуса Звягельського районного нотаріального округу Житомирської області Лінкевича Б.А. від 16.03.2026 за вих. № 01-16 спадкова справа після смерті ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 не заводилась. (а.с. 33-34).
Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Частиною першою статті 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.
Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (частина перша статті 129 Конституції України).
Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).
Згідно з частиною першою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Відповідно до статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Стаття 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.
За приписами статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно із статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
За загальними приписами про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Згідно із частиною першою статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Згідно із частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк на прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до цієї норми поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Звернувшись до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, позивач зобов`язаний повідомити суду поважні причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкодили йому звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк, а також надати докази на підтвердження своїх доводів та вимог.
Частина третя статті 1272 ЦК України може застосовуватись, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.
Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд повинен враховувати, що такі причини визначаються у кожному конкретному випадку, з огляду на обставини кожної конкретної справи.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
У частині третій статті 1272 ЦК України зазначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Отже, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.
Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Отже віднесення будь-яких обставин до поважних є оціночним та таким, що безпосередньо належить до волі суду та його оцінки.
За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.
Судом встановлено, що строк для прийняття спадщини позивачем пропущено з поважних причин, які зумовлені об`єктивними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Інших осіб, які б звернулись з заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 судом не встановлено. Доказів, які спростовують твердження позивача щодо поважності причин пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини, суду не надано.
Згідно ст. 82 ЦПК України обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню. Обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування.
Ураховуючи викладене, суд приходить до висновку, що отримання свідоцтва про смерть спадкодавця, який помер на території російської федерації, було можливе лише у судовому порядку та потребувало тривалого часу є поважними причинами пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини в розумінні закону.
Висновки за результатами розгляду позовної заяви
За змістом статей 12, 13, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд розглядає цивільні справи в межах заявлених фізичними або юридичними особами вимог і на підставі наданих ними доказів. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень. 
За таких обставин суд приходить до висновку, що позов є обґрунтованим, підтверджується належними і допустимими доказами, а тому підлягає задоволенню.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Керуючись статтями 12, 13, 76-83, 141, 258, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, суд
УХВАЛИВ:
Позов ОСОБА_2 - задовольнити.
Визначити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ), додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , тривалістю 1 (один) місяць з дня набрання рішенням суду законної сили.
Стягнути з Звягельської міської ради Житомирської області (вул. Шевченка, 16, м. Звягель Житомирської області, 11700, ЄДРПОУ 04053571) на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) судовий збір в розмірі 1065 грн.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом. 
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Повне судове рішення складено 02.04.2026.

Суддя Т.Б. Сташків