Ярмолинецький районний суд Хмельницької області
Справа № 689/1863/25
Провадження № 2/689/66/26
РІШЕННЯ 
Іменем України

21 квітня 2026 року с-ще Ярмолинці

Ярмолинецький районний суд Хмельницької області у складі:
судді Соловйова А.В.,
при секретарі Цмикайло Т.В.,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в с-ще Ярмолинці цивільну справу 
за позовом ОСОБА_1 
до Відділу освіти Ярмолинецької селищної ради Хмельницького району 
про скасування наказів про накладення дисциплінарного стягнення та звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за затримку розрахунку та за вимушений прогул, стягнення моральної шкоди,
встановив:
ОСОБА_1 звернулась із позовом до відділу освіти Ярмолинецької селищної ради Хмельницького району про скасування наказів про накладення дисциплінарного стягнення та звільнення з посади а також поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за затримку розрахунку та за вимушений прогул, стягнення моральної шкоди. Позовні вимоги мотивовані тим, що наказом відділу освіти Ярмолинецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області від 11.08.2025 р. №39-к на неї було накладено дисциплінарне стягнення у виді оголошення догани за порушення трудової дисципліни та виявленні правопорушення в Москалівському закладі дошкільної освіти «Ялинка». Наказом відділу освіти Ярмолинецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області від 27.10.2025 р. №68-к на неї було накладено дисциплінарне стягнення у виді оголошення догани, за порушення трудової дисципліни та виявленні правопорушення в Москалівському закладі дошкільної освіти «Ялинка». Наказом відділу освіти Ярмолинецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області від 27.10.2025 р. №69-к її було звільнено з посади директора Москалівського закладу дошкільної освіти «Ялинка» у зв`язку із систематичним невиконанням без поважних причин обов`язків директора. Позивач вважає дії відповідача незаконними, а оскаржувані накази – незаконними.
В судових засіданнях позивач та її представник позов підтримали з аналогічних мотивів, згодом подали заяву про розгляд справи без їх участі. 
Представник відповідача проти позову заперечував, а згодом подав заяву про визнання позову у повному обсязі, в судове засідання не зявився. 
Оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі, в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. 
Згідно із ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.
Розглянувши матеріали справи в їх сукупності, суд встановив наступне.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 перебувала на посаді директора Москалівського закладу дошкільної освіти «Ялинка», її посадові обов`язки були встановлені наказом Москалівського закладу дошкільної освіти «Ялинка» від 13.09.2022 р. №34. 
Наказом відділу освіти Ярмолинецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області від 11.08.2025 р. №39-к на неї було накладено дисциплінарне стягнення у виді оголошення догани. Відповідно до змісту зазначеного наказу, дисциплінарне стягнення на ОСОБА_1 накладено за порушення трудової дисципліни, а саме, із кранів в приміщенні садка «Ялинка» витікала вода; недотримання кухарем ОСОБА_2 погодженого меню; відсутності у закладі засобів пожежогасіння; а також встановлено ряд зауважень щодо посадової інструкції вихователя ОСОБА_3 ..
Відповідно до змісту наказу дисциплінарне стягнення накладено на підставі акту про виявлення правопорушення від 04.07.2025 р., за порушення трудової дисципліни, що виразилось у не виконанні обов`язків, покладених на позивача ОСОБА_1 , порушення у Москалівському ЗДО «Ялинка» від 04.07.2025 р., відповідно до номеру випадку непрацездатності №18109846 від 29.07.2025 р. по 04.08.2025 р. р., на основі пояснення ОСОБА_1 від 06.08.2025 р..
З оскаржуваним наказом ОСОБА_1 була ознайомлена та отримала його копію 19.09.2025 р., що підтверджує дата біля її підпису та її підпис на наказі, копія якого додається до позову.
Позивач зазначає, що у наказі не зазначено, ким і коли створювалась комісія для перевірки закладу ОСОБА_4 », хто увійшов до складу комісії, підстава, обґрунтування та завдання комісії, яка проводила перевірку. Заперечує факти таких порушень, адже вода використовувалась на подвір`ї для поливу винесених на подвір`я кімнатних рослин; оскільки перевірка мала місце об 11.55 год., то страви для обіду ще не були готові, а тому, у журналі видачі страв було записано тільки меню сніданку. Обід був записаний після його видачі, коли комісія вже покинула заклад. Заміна меню (у частині салату) відбулось за її усним погодженням. Щодо посилання у акті про відсутність у закладі засобів пожежогасіння. Горобець посилається на акт обстеження від 11.04.2025 р. №439, складений комісією Головного управління ДСНС у Хмельницькій області. Щодо зауважень комісії до посадової інструкції вихователя ОСОБА_5 в частині її обов`язків на випадок виникнення назвичайних ситуацій, зазначає, що у наказі від 13.09.2022 р. по Москалівському ЗДО «Ялинка» «Про організацію роботи в ЗДО «Ялинка» у 2022 році на випадок виникнення надзвичайних ситуацій в країні», під яким у графі «З наказом ознайомлені 13.09.2022 р.» є власноручний підпис ОСОБА_5 про її ознайомлення.
Наказом відділу освіти Ярмолинецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області від 27.10.2025 р. №68-к на ОСОБА_1 було накладено дисциплінарне стягнення у виді оголошення догани. Відповідно до змісту зазначеного наказу, дисциплінарне стягнення на ОСОБА_1 накладено у зв`язку із наявністю в її діях дисциплінарного проступку - наявності скарги ОСОБА_6 на дії директора ОСОБА_1 від 22.10.2025 р., за вчинення дисциплінарного проступку, порушення трудової дисципліни, що виразилось у не виконанні обов`язків, покладених на ОСОБА_1 , порушення у Москалівському ЗДО «Ялинка».
Скарга ОСОБА_6 стосується того, що о 9.30 год. ранку, після закінчення повітряної тривоги, яка закінчилась о 09:07 год. ОСОБА_1 відмовилась приймати дитину у садок, хоча прийом дітей у групі садочка приймається після закінчення повітряної тривоги. Позивач зазначає, що ОСОБА_7 о 9.30 год. привела у садочок дитину, із запізненням на 1 год. 30 хв., після закінчення сніданку. Однак, ОСОБА_1 прийняла дитину, вирішивши цю ситуацію. 24.10.2025 р., ОСОБА_1 було запропоновано надати пояснення даного випадку, а 27.10.2025 р., відповідач уже прийняв накази №68-к про оголошення догани та 69-к про звільнення. У наказі «Про оголошення догани» не вказано, у чому саме полягало невиконання ОСОБА_1 посадової інструкції. 
Відповідно до наказу №69-к від 27.10.2025 р. ОСОБА_1 звільнено з посади директора Москалівського закладу дошкільної освіти «Ялинка» у зв`язку із систематичним невиконанням без поважних причин обов`язків директора згідно трудового договору та правил внутрішнього розпорядку закладу дошкільної освіти, посадової інструкції.
Відповідач позов визнав повністю. а згідно із ч. 1 ст. 82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.
Згідно із ст. 4 ЦПК України та ст. 15 ЦК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ст. 5 ЦПК України). Способи захисту визначені ст. 16 ЦК України та КЗпП України.
Ч. 1 ст. 233 КЗпП України передбачено, що працівник може звернутись із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.
Відповідно до ст. 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно та точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.
За приписами ст. 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана;2) звільнення. Згідно з ч. 1ст. 147-1 КЗпП України дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. За приписами ст. 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Ст. 149 КЗпП України встановлено, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.
При цьому, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.
Крім цього, недоведеність хоча б одного із складових елементів дисциплінарного проступку (дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльність) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків) виключає наявність дисциплінарного проступку. При розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень судам необхідно з`ясовувати, зокрема, обставини, за яких вчинено проступок.
Аналіз положень ст. ст. 147, 149 КЗпП України в сукупності з вимогами ст. ст. 12, 81 ЦПК України свідчить про те, що у справах щодо притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності обов`язок доказування правомірності застосування дисциплінарного стягнення покладається саме на роботодавця, зокрема шляхом надання доказів фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. Під час обрання виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.
Виходячи із специфіки розгляду трудових спорів щодо незаконного звільнення чи накладення дисциплінарного стягнення, обов`язок доведення правомірності таких покладається на роботодавця (ухвала колегії суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.04.2017 року по справі №309/1228/16-ц).
Перед тим як ухвалювати рішення про застосування до працівника догани, роботодавець має провести розслідування та зібрати достатньо доказів, які свідчили б про факт вчинення працівником дисциплінарного проступку. Такими доказами можуть слугувати різноманітні документи: доповідні записки інших працівників; письмові свідчення свідків; повідомлення державних органів, що здійснюють контроль і нагляд за додержанням законодавства, зокрема у сфері використання найманої праці; висновки фахівців; письмові пояснення самих порушників тощо.
Догана є дисциплінарним заходом особистого немайнового характеру та заходом дисциплінарного впливу морально-психологічного характеру, що містить негативну оцінку конкретних дій працівника і виконує оцінювальний, попереджувальний і мотиваційний вплив на нього. Підставою застосування догани є вчинення працівником дисциплінарного проступку. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця.
За приписами статті 61 Конституції України, юридична відповідальність особи має індивідуальний характер. Відтак, виходячи з правової природи інституту дисциплінарної відповідальності, при притягненні працівника до даного виду відповідальності, адміністрація повинна навести конкретні факти допущеного працівником невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов`язків.
У наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. 
Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.
Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності. Подібний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 22.07.2020 р. у справі №554/9493/17, який враховується судом під час розгляду даного спору.
Оскаржувані накази цим вимогам не відповідають, що письмово визнано відповідачем. При цьому, наказ №69-к не містить посилання, яка саме систематичність невиконання і яких саме обов`язків директора згідно трудового договору та правил внутрішнього розпорядку закладу, посадової інструкції стала підставою для звільнення ОСОБА_1 ..
Відповідно до ст. ст. 116, 117 КЗпП України, при звільненні працівника, виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник, або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум. У разі невиплати з вини роботодавця належних звільненому працівникові сум у строки, визначені ст. 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір, підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку, але не більш як за шість місяців.
Ст. 47 КЗпП України передбачено, що власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові копію наказу (розпорядження) про звільнення, провести з ним розрахунок у строки, зазначені у ст. 116 цього Кодексу, а також на вимогу працівника внести належні записи про звільнення до трудової книжки, що зберігається у працівника.
Інструкцією про порядок ведення трудових книжок працівників, затвердженою спільним наказом Мінпраці, Мін`юсту, Мінсоцзахисту населення від 29.07.93 р. № 58 визначено, що трудова книжка є основним документом про трудову діяльність працівника. Згідно із п. 4.1 Інструкції, власник або уповноважений ним орган зобов`язаний видати працівнику його трудову книжку в день звільнення з внесеним до неї записом про звільнення.
Крім того, позивач просить стягнути з відповідача моральну шкоду в розмірі 20000,00 грн., обумовлену порушенням її трудових прав, що потягнуло вимушені зміни у житті, складності в утриманні неповнолітньої дитини.
Згідно зі ст. 237-1 КЗпП України відшкодування роботодавцем моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав, у тому числі внаслідок дискримінації, мобінгу (цькування), факт якого підтверджено судовим рішенням, що набрало законної сили, призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством.
Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Суд визначає розмір грошового відшкодування моральної шкоди з урахуванням характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування (ч. ч. 3, 4 ст. 23 ЦК України).
У постанові Верховного Суду від 25.05.2022 р. в справі №487/6970/20 (провадження №61-1132св22) зроблено висновок, що «зобов`язання про компенсацію моральної шкоди виникає за таких умов: наявність моральної шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала моральної шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала моральної шкоди та її результатом - моральною шкодою; вина особи, яка завдала моральної шкоди. У разі встановлення конкретної особи, яка завдала моральної шкоди, відбувається розподіл тягаря доказування: (а) позивач повинен довести наявність моральної шкоди та причинний зв`язок; (б) відповідач доводить відсутність протиправності та вини.
Відповідач визнав зазначену суму. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Таким чином, позов слід задовольнити.
Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у сумі 1211,20 гривень.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 89, 141, 259, 263-265, 274-279 ЦПК України, ст.233 КЗпП України, 
вирішив:
Позов задовольнити повністю. 
Скасувати наказ відділу освіти Ярмолинецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області від 11.08.2025 року №39-к «Про оголошення догани ОСОБА_1 ».
Скасувати наказ відділу освіти Ярмолинецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області від 27.10.2025 року №68-к «Про оголошення догани ОСОБА_1 ».
Скасувати наказ відділу освіти Ярмолинецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області від 27.10.2025 року №69-к «Про звільнення директора Москалівського закладу дошкільної освіти «Ялинка» ОСОБА_1 . 
Поновити ОСОБА_1 на посаді директора Москалівського закладу дошкільної освіти «Ялинка».
Стягнути з відділу освіти Ярмолинецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області (код ЄДРПОУ 44082700) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) середній заробіток за час затримки розрахунку, середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з дати звільнення до дати постановлення судового рішення.
Стягнути з відділу освіти Ярмолинецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області (код ЄДРПОУ 44082700) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) 20000 грн. моральної шкоди.
Стягнути з відділу освіти Ярмолинецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області (код ЄДРПОУ 44082700) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) 2422,40 грн. судового збору. 
Допустити до негайного виконання рішення в частині поновлення на роботі.
На рішення може бути подано апеляційну скаргу до Хмельницького апеляційного суду протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя          Соловйов А.В.