ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/13219/22 

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 квітня 2026 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
Судді-доповідача: Бужак Н.П.
Суддів: Кобаля М.І., Файдюка В.В.
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Київської міської ради на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 18 квітня 2025 року, суддя Галатіна О.О., у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,-

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з адміністративним позовом до Київської міської ради, в якому просив:
- визнати протиправною бездіяльність Київської міської ради, яка полягає у неприйнятті рішення за результатами розгляду клопотання ОСОБА_1 від 27.10.2021 про надання дозволу на розробку технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельної ділянки загальною площею 23.1009 га, з кадастровим номером 8000000000:78:255:0001, на земельну ділянку орієнтовною площею 0,10 га., для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка межує з земельною ділянкою з кадастровим номером 8000000000:78:182:0001, у відповідності до викопіювання з кадастрової карти;
- зобов`язати Київську міську раду розглянути клопотання ОСОБА_1 про надання дозволу на розробку технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельної ділянки загальною площею 23.1009 га, з кадастровим номером 8000000000:78:255:0001, на земельну ділянку орієнтовною площею 0,10 га., для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка межує з земельною ділянкою з кадастровим номером 8000000000:78:182:0001, у відповідності до викопіювання з кадастрової карти, передбачені ст. 118 Земельного кодексу України.
Відповідно до ухвали Окружного адміністративного суду м. Києва від 23.08.2022 вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
У зв`язку з ліквідацією Окружного адміністративного суду м. Києва справу було передано на розгляд до Донецького окружного адміністративного суду.
Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 18 квітня 2025 року справу прийнято до провадження суду та вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.
Рішенням Донецького окружного адміністративного суду 18 квітня 2025 року адміністративний позов задоволено.
Визнано бездіяльність Київської міської ради, яка полягає у неприйнятті рішення за результатами розгляду клопотання ОСОБА_1 від 27.10.2021 року про надання дозволу на розробку технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельної ділянки загальною площею 23.1009 га, з кадастровим номером 8000000000:78:255:0001, на земельну ділянку орієнтовною площею 0,10 га, для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка межує з земельною ділянкою з кадастровим номером 8000000000:78:182:0001, у відповідності до викопіювання з кадастрової карти.
Зобов`язано Київську міську раду на найближчому пленарному засіданні сесії Київської міської ради розглянути клопотання ОСОБА_1 про надання дозволу на розробку технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельної ділянки загальною площею 23.1009 га, з кадастровим номером 8000000000:78:255:0001, на земельну ділянку орієнтовною площею 0,10 га, для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка межує з земельною ділянкою з кадастровим номером 8000000000:78:182:0001, у відповідності до викопіювання з кадастрової карти, передбачені статтею 118 Земельного кодексу України.
Відстрочити виконання рішення суду у зобов`язальній частині до припинення (скасування) воєнного стану в Україні.
Не погодившись з рішенням Донецького окружного адміністративного суду, Київська міська рада подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та постановити нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Частиною 2 статті 311 КАС України визначено, що якщо під час письмового провадження за наявними у справі матеріалами суд апеляційної інстанції дійде висновку про те, що справу необхідно розглядати у судовому засіданні, то він призначає її до апеляційного розгляду в судовому засіданні.
Колегія суддів, враховуючи обставини даної справи, а також те, що апеляційна скарга подана на рішення, перегляд якого можливий за наявними у справі матеріалами на підставі наявних у ній доказів, не вбачає підстав для виходу із письмового провадження та проведення розгляду апеляційної скарги за участю учасників справи у відкритому судовому засіданні.
В матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін у розгляді справи не обов`язкова.
З огляду на викладене, колегія суддів визнала можливим розглянути справу в порядку письмового провадження.
З огляду на вищезазначене відсутні підстави для розгляду справи у режимі відеоконференції як те просив в апеляційній скарзі скаржник.
Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. 
Як убачається з позовної заяви, ОСОБА_1 27.10.2021 подав до канцелярії Київської міської ради клопотання про надання дозволу на розробку технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельної ділянки площею 23.1009 га з кадастровим номером 8000000000:78:255:0001, на земельну ділянку орієнтованою площею 0,10 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка межує з земельною ділянкою з кадастровим номером 8000000000:78:182:0001 у відповідності до викопіювання з кадастровох картки.
Разом з тим, як зазначає позивач, відповідач не виніс на засідання ради клопотання та не прийняв жодного рішення за наслідками розгляду такого клопотання чим вчинив протиправну бездіяльність.
Надаючи оцінку правовідносинам, що виникли у справі, колегія суддів зазначає, що спір у цій справі виник з питання бездіяльності відповідача щодо розгляду клопотання ОСОБА_1 про надання дозволу на розробку технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельної ділянки з кадастровим номером 8000000000:78:255:0001 для будівництва і обслуговування житлового будинку, яка межує з земельною дідлянкою з кадастровим номером 8000000000:78:182:0001.
Так, з матеріалів справи убачається, що Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) отримано клопотання позивача щодо поділу земельної ділянки та об`єднання земельної ділянки площею 23.1009 га, з кадастровим номером 8000000000:78:255:0001 на земельну ділянку орієнитованою площею 0,10 га для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будіель і споруд, яка межує з земельною ділянкою з кадастровим номером 8000000000:78:182:0001.
За результатами розгляду заяви, листом від 16.11.2021 0570202/2-30711 Департамент повідомив позивача про неможливість надання згоди на розроблення технічної документації із землеустрою, оскільки в Державному реєстрі прав відсутня інформація щодо реєстрації права комунальної власності на зазначену земельну ділянку.
Таким чином надання дозволу на розроблення технічної документації стосується фактично поділу земельної ділянки.
Так, відповідно до ст. 9 Земельного Кодексу України до повноважень Київської міської ради у галузі земельних відносин належить, зокрема, розпорядження землями територіальної громади м. Києва; передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян, юридичних осіб відповідно до цього Кодексу; надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу; організація землеустрою.
Згідно Положення про Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), затвердженого рішенням Київради №182/342 від 19.12.2002, у редакції від 23.06.2022, Департамент є структурним підрозділом Київської міської ради у сфері земельних відносин і здійснення державного контролю за використанням і охороною земель усіх категорій і форм власності на території м. Києва, є підзвітним і підконтрольним Київраді та виконавчому органу Київради (КМДА), безпосередньо підпорядковується Київському міському голові, з питань управління землями державної власності, розпорядження якими здійснює виконавчий орган Київради (КМДА) - виконавчому комітету Київради (КМДА).
Згідно статті 79-1 ЗК України формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру.
Формування земельних ділянок здійснюється:
- у порядку відведення земельних ділянок із земель державної та комунальної власності;
- шляхом поділу чи об`єднання раніше сформованих земельних ділянок;
- шляхом визначення меж земельних ділянок державної чи комунальної власності за проектами землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, проектами землеустрою щодо впорядкування території для містобудівних потреб, проектами землеустрою щодо приватизації земель державних і комунальних сільськогосподарських підприємств, установ та організацій;
- шляхом інвентаризації земель у випадках, передбачених законом;
- за проектами землеустрою щодо організації території земельних часток (паїв);
- за затвердженими комплексними планами просторового розвитку території територіальних громад, генеральними планами населених пунктів, детальними планами території.
Сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі.
Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера.
Формування земельних ділянок (крім випадків, визначених у частинах шостій - сьомій цієї статті) здійснюється за проектами землеустрою щодо відведення земельних ділянок.
Формування земельних ділянок шляхом поділу та об`єднання раніше сформованих земельних ділянок, які перебувають у власності або користуванні, без зміни їх цільового призначення здійснюються за технічною документацією із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок.
Земельні ділянки можуть бути об`єднані, якщо вони мають однакове цільове призначення. У разі поділу земельної ділянки, об`єднання земельних ділянок сформовані земельні ділянки зберігають своє цільове призначення.
Отже, чинним законодавством України передбачені різні види технічної документації для цих двох способів формування земельної ділянки та різний зміст проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок. 
Так, частинами 1, 3 ст. 50 Закону України «Про землеустрій» передбачено, що відведення земельних ділянок у разі формування нових земельних ділянок із земель державної, комунальної власності та у разі зміни цільового призначення земельних ділянок у випадках, визначених законом, та включають: 
а) пояснювальну записку;
б) матеріали геодезичних вишукувань та землевпорядного проектування (у разі формування земельної ділянки);
в) розрахунок розміру втрат сільськогосподарського та лісогосподарського виробництва (у випадках, передбачених законом);г) розрахунок розміру збитків власників землі та землекористувачів (у випадках, передбачених законом);
ґ) перелік обмежень у використанні земельної ділянки;
д) кадастровий план земельної ділянки.
За змістом ст. 56 даного закону технічна документація із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок розробляється за рішенням власників земельних ділянок за згодою заставодержателів, користувачів земельних ділянок.
Технічна документація із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок включає:
а) пояснювальну записку;
б) технічне завдання на складання документації, затверджене замовником документації;
в) кадастрові плани земельних ділянок, які об`єднуються в одну земельну ділянку, або частини земельної ділянки, яка виділяється в окрему земельну ділянку;
г) матеріали польових геодезичних робіт;
ґ) відомості про встановлені межові знаки на межі поділу;
д) перелік обтяжень прав на земельну ділянку, обмежень на її використання та наявні земельні сервітути.
Разом з тим, чинне законодавство встановлює різну процедуру та суб`єктів погодження технічної ддокументації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок та надання дозволу.
Відповідно до Положення, Департамент земельних ресурсів розробляє в установленому законом порядку проекти рішень Київської міської ради, готує та подає розпорядження Київського міського голови, розпорядження виконавчого органу Київради (КМДА), а також подає свої висновки з питань, зокрема, розпорядження землями в межах м. Києва, передачі земельних ділянок у власність громадян та юридичних осіб.
Водночас, чинне земельне законодавство, зокрема Порядок набуття прав на землю із земель комунальності власності у м. Києві, затверджений рішенням Київради від 20.04.2017 №241/2463, визначає різну форму та пакет документів для клопотання про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянкеи та для заяви на розроблення технічної документації із землеустрою щодо відведення земельної ділянки та для заяви на розроблення технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок.
Так, форма заяви на розроблення технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок та пакет необхідних документів затверджені додатком 3 до рішення Київради від 20.04.2017 №241/2463.
Таким чином, суд першої інстанції невірно застосував до даних правовідносин ст. 118, 122 ЗК України та п. п. 2.1, 2.2 та 2.5 Порядку, які стосуються надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок, що не є тотожнім із наданням дозволу на розроблення технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки.
Разом з тим, колегія суддів вважає за необхідне звернути увагу на наступне.
Процедура розгляду заяви на розроблення технічної документації щодо поділу та об`єднання земельних ділянок та погодження відповідної технічної документації із землеустрою регламентована рішенням Київради від 20.04.2017 №241/2463 "Про затвердження порядку набуття прав на землю із земель комунальної власності у м. Києві".
Відповідно до п.4 Рішення Департамент уповноважений погоджувати технічну документацію із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок та технічну документацію із землеустрою щодо встановлення меж частини земельної ділянки, на яку поширюється право суборенди, сервітуту, шляхом надання відповідного висновку.
Згідно п.2.9 Порядку заяви на розроблення технічної документації з землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок,а також заяви про надання згоди на відновлення меж земельної ділянки та на поділ чи об`єднання земельних ділянок у строк, що не перевищує 1 робочий день, передаються приймальнею Київради з земельних питань до секретаріату Київради для підготовки резолюції (доручення) Київського міського голови або заступника міського голови - секретаря Київської міської ради.
За змістом п. 2.10 Порядку секретаріат Київради у строк, що не перевищує 3 робочих днів, передає резолюцію (доручення) Київського міського голови або заступника із заявами до приймальні Київради з земельних питань.
Згідно з п. 2.11 Порядку приймальня Київради з земельних питань після надходження резолюції (доручення) до заяв, визначених п. 2.9 Порядку видає зацікавленій особі або уповноваженій особі резолюцію (доручення) Київського міського голови чи заступника до цих заяв та матеріали для розроблення технічної документації із землеустрою. Видача резолюції (доручення) вважається повідомленням заявника про результати розгляду заяв.
Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що Київрада делегувала Департаменту земельних ресурсів повноваження розглядати заяви на розроблення технівчної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки та ухвалювати рішення за результатами їх розгляду по суті: 1) про поверннення заяви для усунення недоліків; 2) надання дозволу на розробку технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки; 3) про відмову у наданні дозволу на розробку технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки.
Як встановлено судом першої інстанції, позивач до заяви від 29.10.2021 додав копію паспорта, графічне розташування земельної ділянки, копію посвідчення УБД, довідку ВПО.
За наслідками розгляду заяви Департамент земельних ресурсів направив заявнику лист від 16.11.2021 №0570202/2-30711, яким відмовив у наданні дозволу на поділ земельної ділянки, оскільки земельна ділянка не перебуває у власності чи користуванні, а інформація щодо державної реєстрації речових прав на земельну ділянку у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відсутня.
За результатами розгляду заяви позивача від 29.01.2021, вх. №3-10953/4 Департамент у межах наданих йому повноважень листом від 14.07.2021 №0570202/3-17196 прийняв рішення про відмову у наданні дозволу на розробку технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки.
З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає, що клопотання позивача було розглянуто Департаментом земельних ресурсів з урахуванням наданих йому повноважень та за результатами розгляду прийнято рішення про відмову у наданні дозволу на поділ земельної ділянки з огляду на необхідність оформлення права власності чи права користування земельною ділянкою для подальшого вирішення питання поділу такої земельної ділянки із дотриманням вимог чинного законодавства, а тому відсутні підстави вважати, що мала місце протиправна бездіяльність щодо нерозгляду заяви позивача.
Колегія суддів звертає увагу, що згідно ст. 79-1 ЗК України формування земельних ділянок шляхом поділу та об`єднання раніше сформованих земельних ділянок, які перебувають у власності або ж користуванні, без зміни їх цільового призначення здійснюються за технічною документацією землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок. І лише у разі поділу або об`єднання земельної ділянки відповідно до вищезазначеної норми закону така земельна ділянка припиняє існування як об`єкт цивільних прав, а її державна реєстрація скасовується.
Судом першої інстанції всі вищезазначені доводи не були враховані та досліджені, не враховано, що державна реєстрація права власності на відповідну земельну ділянку відсутня, що фактично унеможливлює вирішенння Департаментом питання про поділ земельної ділянки відповідно до ч.1 ст. 56 Закону України «Про землеустрій».
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність підстав для задоволення адміністративного позову, а тому вважає за необхідне скасувати рішення суду та ухвалити нове про відмову в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
За змістом частини 1 статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції при прийнятті рішення порушено норми матеріального права, що стало підставою для неправильного вирішення справи, тому рішення Донецького окружного адміністративного суду від 18 квітня 2025 року підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Київської міської ради задовольнити.
Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 18 квітня 2025 року скасувати та ухвалити у справі нове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії відмовити повністю.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк, визначений ст. 329 КАС України.

Суддя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Кобаль М.І.

Файдюк В.В.