Справа № 757/26405/25-ц 
провадження 2/527/94/26 

РІШЕННЯ 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

07 квітня 2026 року м.Глобине
Глобинський районний суд Полтавської області в складі:
головуючого - судді Свістєльнік Ю.М.,
з участю секретаря судового засідання – Мороз Ю.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Глобине цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , який подано представником позивача – ОСОБА_2 до Київської міської ради, за участю третьої особи: приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Єременко Людмили Олексіївни про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-
В С Т А Н О В И В :
03 червня 2025 року представник позивача звернулася до Печерського районного суду м. Києва з вищевказаним позовом.
16 червня 2025 року матеріали цивільної справи були передані на розгляд до Шевченківського районного суду м. Києва.
Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 20 серпня 2025 року матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини було передано на розгляд до Кременчуцького районного суду Полтавської області.
Ухвалою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 19 вересня 2025 року матеріали вищевказаної цивільної справи були передані на розгляд до Глобинського районного суду Полтавської області.
Матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини 15 жовтня 2025 року надійшли до Глобинського районного суду Полтавської області. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15 жовтня 2025 року головуючою суддею визначено Свістєльнік Ю.М.
В обґрунтування позову, представник зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача - ОСОБА_3 , що проживав за адресою: АДРЕСА_1 . Позивач не змогла скористатися своїм правом на прийняття спадщини з наступних причин: у зв`язку з повномасштабним вторгненням російської федерації на територію України позивач разом з мамою виїхала за кордон в Німеччину, про що також повідомляла батька, відправивши повідомленням на телефон. Зв`язку з родичами батька Позивач не мала та інформації де вони живуть не володіла. Однак, знаючи, що батько родом з села Стовбуваха Полтавської області, Позивач намагалась знайти людину, яка б могла дізнатись якусь інформацію чи може батько перебувати там. Від особи, яка проживала поряд з сестрою батька ОСОБА_4 позивач дізналася про те, що батько помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Від неї, позивач також дізналася, що сестра батька ОСОБА_4 збирається подавати до суду, щоб отримати земельну ділянку, яка належала батьку Позивача. Так як батько проживав постійно в місті Києві, то Позивач вважала, що в неї відсутнє майно на яке може претендувати, як спадкоємиця, через що і не зверталась з заявою про прийняття спадщини. Враховуючи вище викладене, дізнавшись про земельну ділянку розміром 6,1193 гектарів, що розташована за адресою: Полтавська область, Кременчуцький (колишній Глобинський) район, на території Бугаївської сільської ради, Позивач прийняла рішення звернутись з заявою про прийняття спадщини. 16 травня 2025 року позивачем було отримано Свідоцтво про смерть. Позивач звернулась до Київського міського відділу державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) та повторно 16 травня 2025 року отримала свідоцтво про смерть батька ОСОБА_3 . Після чого, 21 травня 2025 року Позивач звернулась до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Єременко Людмили Олексіївни з заявою про прийняття спадщини за законом та видачу Свідоцтва про право на спадщину за законом. Проте приватним нотаріусом було винесено Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.
На підставі наведеного, представник позивача просила суд визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю шість місяців від дня набрання рішенням суду законної сили.
Ухвалою Глобинського районного суду Полтавської області від 22 жовтня 2025 року цивільну справу було прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження.
У судове засідання представник позивача не з`явилася, подала до суду клопотання, у якому прохала проводити розгляд справи у її відсутність.
Від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому він посилався на наступне. У позові представник зазначила, що спадкове майно перебуває за адресою: Полтавська область, Кременчуцький район, Бугаївської селищної ради. Відповідно до практики Верховного Суду, у справах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини належним відповідачем є: спадкоємці, які прийняли спадщину; за відсутності інших спадкоємців – територіальна громада за місцем відкриття спадщини (в особі сільської, селищної, міської ради). Вказав, що позов пред`явлений до неналежного відповідача, тому просив суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. Крім того, прохав проводити розгляд справи за його відсутності.
Третя особа у судове засідання не з`явилася, направила до суду клопотання, у якому прохала проводити розгляд справи за її відсутності за наявними у справі доказами.
Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника), без поважних причин або без повідомлення причин неявки.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, всебічно, повно, об`єктивно оцінивши надані докази та давши їм належну оцінку, суд встановив наступне.
ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 виданого повторно 16.05.2025 Святошинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) (а.с.6).
ОСОБА_3 та ОСОБА_5 є батьками ОСОБА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 (а.с.7).
21 травня 2025 року приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Єременко Л.О. відмовила ОСОБА_1 у прийнятті заяви про прийняття спадщини за законом та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом щодо майна її батька – ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме земельну ділянку площею 6,1193 га, що розташована за адресою: Полтавська область, Кременчуцький (колишній Глобинський) район, на території Бугаївської сільської ради, кадастровий номер 5320681000:00:004:0094, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини (а.с.21-22).
Як вбачається з свідоцтва про право на спадщину за заповітом № 1138 спадкоємцем після померлої ОСОБА_6 є її син ОСОБА_3 . Спадщина, на яку видано це свідоцтво складається з приватизованої земельної ділянки розміром: 6,1193 гектарів, що розташована на території Бугаївської сільської ради Глобинського району Полтавської області, переданої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що належала померлій ОСОБА_6 на підставі Державного акту про право власності на земельну ділянку серії ПЛ № 187795 (а.с.23).
Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка, яка розташована за адресою: Полтавська область, Кременчуцький (колишній Глобинський) на території Бугаївської сільської ради. ОСОБА_4 є спадкоємцем другої черги за законом, оскільки є рідною сестрою померлого, проте на день його смерті за однією адресою з ним зареєстрована не була, а тому вважається такою, що спадщину не прийняла, крім того, пропустила шестимісячний строк на подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з цим нотаріусом було відмовлено ОСОБА_4 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом щодо майна її брата.
Судом також встановлено, що ОСОБА_4 зверталася до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, однак вказаний позов було залишено без розгляду.
Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Згідно з висновком Верховного Суду, викладеного у постанові від 03 листопада 2021 року у справі №161/6126/15-ц, позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого (інших) спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вказаний висновок викладений зокрема у постановах Верховного Суду від 22 травня 2020 року по справі №638/17618/17. 
Відповідно до Листа Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» "належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ч. ч. 2, 4 ст. 51 ЦПК України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого засідання, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала.
Тобто, право обирати коло осіб, до яких може бути пред`явлено позов, належить лише позивачу і суд, в цьому випадку, має право прийняти рішення про залучення співвідповідача або заміну неналежного відповідача належним виключно за клопотанням позивача.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц зроблено висновок, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову – обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.
Таким чином, вбачається, що пред`явлення позову до неналежного відповідача є підставою для відмови у позові, що не позбавляє позивача права пред`явити позов до належного відповідача.
Предметом спору в цій справі є визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом. До спадкового майна входить земельна ділянка, яка розташована на території Бугаївської сільської ради Полтавської області, а тому відповідачем має виступати територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (оскільки, хоч ОСОБА_4 і зверталася до повноважних органів із заявами про прийняття спадщини, проте, не прийняла її), яка у разі неприйняття спадщини претендуватиме на вказану земельну ділянку.
Таким чином, враховуючи вище викладене, суд приходить до висновку, що, оскільки позивачем неправильно визначено відповідача у справі, а суд самостійно не має права змінювати відповідача на належного чи залучати співвідповідача, то у задоволенні позову слід відмовити. 
Пунктом 2 частини 2 ст. 141 ЦПК України передбачено, що судові витрати, пов`язані з розглядом справи у разі відмови в позові покладаються на позивача.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 12, 13, 141, 258-259, 263, 354 ЦПК України, суд, –
В И Р І Ш И В:
У задоволенні позову - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Полтавського апеляційного суду.
Повне найменування сторін: 
Позивач: ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 );
Представник позивача: ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_3 );
Відповідач: Київська міська рада (місцезнаходження: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36);
Третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Єременко Людмила Олексіївна (адреса: 04205, м. Київ, просп. Оболонський, 30, прим. 400).

Суддя   Ю. М. Свістєльнік