ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 лютого 2026 року 
м. Харків
справа № 638/2108/20
провадження № 22-ц/818/1586/26 
Харківський апеляційний суд у складі:
головуючого судді – Тичкової О.Ю.,
суддів колегії – Маміної О.В., Пилипчук Н.П.,
за участю секретаря судового засідання Волобуєва О.О.
учасники справи:
позивач – ОСОБА_1 
відповідач – ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харків апеляційну скаргу на ухвалу Шевченківського районного суду м. Харкова від 24 червня 2025 року у складі судді Шишкіна О.В., -
ВСТАНОВИВ:
В лютому 2020 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просить відшкодувати моральну шкоду, заподіяну каліцтвом, ушкодженням здоров`я та смертю фізичної особи ОСОБА_3 .
Ухвалою Шевченківського районного суду м. Харкова від 24 червня 2025 року справу за позовом ОСОБА_1 про відшкодування моральної шкоди, заподіяної каліцтвом, ушкодженням здоров`я та смертю фізичної особи залишено без розгляду. 
Судове рішення мотивовано тим, що у разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі його позов підлягає залишенню без розгляду незалежно від причин неявки.
Не погодившись з рішенням суду ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення норм процесуального права просить ухвалу скасувати та направити справу для розгляду до суду першої інстанції.
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що судом не враховано, що в країні запроваджено правовий режим воєнного стану, а тому позивач не мала можливості з`явитись в судове засідання. 
Відповідно до частини першої статті 367 Цивільного процесуального кодексу України (надалі ЦПК України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційних скарг в межах вимог, заявлених в суді першої інстанції, колегія суддів уважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, що в лютому 2020 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_4 з позовом про відшкодування моральної шкоди, заподіяної каліцтвом, ушкодженням здоров`я та смертю фізичної особи. (а.с. 1-7)
Ухвалою Дзержинського районного суду міста Харкова від 05 травня 2021 року позовну заяву прийнято до розгляду , призначено підготовче судове засідання 04 червня 2021 року (а.с. 53).
Згідно з довідкою від 04 червня 2021 року, у зв`язку з находження судді Шишкіна О.В. у нарадчій кімнаті по кримінальній справі №638/1530/18, по справі оголошено перерву до 05.07.2021 року (а.с. 54).
Згідно з довідкою від 05 липня 2021 року, у зв`язку з находження судді Шишкіна О.В. у нарадчій кімнаті по кримінальній справі №638/9795/17, по справі оголошено перерву до 10.09.2021 року. Позивачку повідомлено про дату наступного судового засідання, що підтверджується розпискою (а.с. 55, 62).
Ухвалою Дзержинського районного суду міста Харкова від 10 вересня 2021 року задоволено клопотання позивачки про витребування доказів, призначено наступне судове засідання 01 жовтня 2021 року (а.с. 63).
Згідно з довідкою від 01 жовтня 2021 року, у зв`язку з находження судді Шишкіна О.В. у нарадчій кімнаті по кримінальній справі № 638/15189/21, по справі оголошено перерву до 13.12.2021 року (а.с. 70, 121).
Розпискою від 13.12.2021 підтверджується повідомлення ОСОБА_1 про наступний розгляд справи 24.02.2022 року (а.с. 71).
З довідки виданої судом вбачається, що розгляд справи відкладено на 05.07.2023 на 15.00 (а.с. 75), керуючись Указом Президента України «Про введення воєнного стану». Доказів направлення судової повістки ОСОБА_1 на визначену судом дату матеріали справи не містять. 
З довідки від 25.10.2023 року виданої судом вбачається, що розгляд справи відкладено на 22.01.2024 на 15:00 (а.с. 80), у зв`язку з неявкою сторін, які беруть участь у справі.. Доказів направлення судової повістки ОСОБА_1 на визначену судом дату матеріали справи не містять. 
З довідки від 22.01.2024 року виданої судом вбачається, що розгляд справи відкладено на 29.10.2024 на 15:15 (а.с. 81), у зв`язку з неявкою сторін, які беруть участь у справі. Доказів направлення судової повістки ОСОБА_1 на визначену судом дату матеріали справи не містять. 
З довідки від 29.10.2024 року виданої судом вбачається, що розгляд справи відкладено на 05.02.2025 на 15:00 (а.с. 112), у зв`язку з неявкою сторін, які беруть участь у справі. Доказів направлення судової повістки ОСОБА_1 на визначену судом дату матеріали справи не містять. 
Згідно з довідкою від 05.02.2025 року, у зв`язку з находження судді Шишкіна О.В. у нарадчій кімнаті по кримінальній справі №638/1777/25, розгляд справи перенесено на 07.04.2025 на 14:00 (а.с. 136). Доказів направлення судової повістки ОСОБА_1 на визначену судом дату матеріали справи не містять.
Відповідно до довідки суду від 07.04.2025 року розгляд справи відкладено на 24.06.2025 на 15:00 (а.с. 137), у зв`язку з неявкою сторін, які беруть участь у справі. Доказів направлення судової повістки ОСОБА_1 на визначену судом дату матеріали справи не містять. 
Ухвалою від 24.06.2025 справу за позовом ОСОБА_1 залишено без розгляду ( а.с.139).
У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.
Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).
Відповідно до частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
На учасників судового процесу та їх представників покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.
Відповідно до пункту 3 частини восьмої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.
Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Відповідно до частини першої, пунктів 1, 2 частини другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.
У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).
Згідно з пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Залишення позову без розгляду – це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.
Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.
При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.
Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.
Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.
Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.
Аналогічні правові позиції викладені Верховним Судом, зокрема у постановах від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19, від 26 квітня 2021 року у справі № 675/1561/19 тощо.
Аналіз матеріалів справи свідчить про те, що у суді першої інстанції ОСОБА_1 не була належним чином повідомлена про дату, час і місце судових засідань, призначених на 25.10.2023, 22.01.2023, 29.10.2024, 07.04.2025, 24.06.2025. Матеріали справи не містять належних та допустимих доказів направлення їй судових повісток, у зв`язку з чим її повідомлення не може вважатися здійсненим у порядку, встановленому процесуальним законом.
Розгляд справи за відсутності учасника процесу, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки-повідомлення, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також порушенням вимог статей 128, 130 ЦПК України.
Таким чином, суд першої інстанції порушив право відповідача знати про час і місце судового засідання, що є порушенням права на доступ до правосуддя та порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Доводи апеляційної скарги знайшли своє підтвердження при розгляді справи в суді апеляційної інстанції.
З огляду на викладене відповідно до ст. 379 ЦПК України, ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню, як така, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, а справа направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Таким чином, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, ухвала суду першої інстанції скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Керуючись ст.ст.367,374,379,381-383 ЦПК України, колегія суддів, -
п о с т а н о в и в:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 – задовольнити.
Ухвалу на ухвалу Шевченківського районного суду м. Харкова від 24 червня 2025 року– скасувати.
Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення у випадках, передбачених ст. 389 ЦПК України.
Головуючий:        О.Ю. Тичкова

Судді          О.В. Маміна

Н.П. Пилипчук