Справа № 591/14262/25
Провадження № 2/591/3732/25

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27 лютого 2026 року м. Суми
Зарічний районний суд м. Суми в складі: головуючого судді Косар А. І., секретар судового засідання Шпаченко М. В.
розглянув у відкритому судовому засіданні у суді першої інстанції
справу №591/14262/25
за позовом ОСОБА_1 
до Сумської міської ради 
про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини 
представник позивача ОСОБА_2 
і установив:
У грудні 2025 року ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Давидов Андрій Григорович, через підсистему "Електронний суд" сформував до Сумської міської ради позов про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позов мотивований тим, що ОСОБА_1 є спадкоємцем першої черги за законом після батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . На день смерті спадкодавець був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проте протягом останніх років проживав з позивачем без реєстрації у приватному будинку, останній здійснював догляд за ним, і уважав, що цього достатньо для вступу у спадкові права. Інших дітей у нього не було, дружина померла у 2018 році, Заповіту він не залишив, отже, позивач має право отримати спадщину за законом. Положення законодавства щодо строку прийняття спадщини (його зупинення) в період воєнного стану неодноразово змінювалися впродовж короткого часового проміжку. Позивач був впевнений, що строк для прийняття спадщини встановлений 10 місяців. Смерть близької людини вплинула на його загальний емоційний стан, відбувалася зміна звичайного способу життя, ситуація в країні та в місті через військову агресію російської федерації тощо сприяли тому, що він пропустив визначений законом 6-місячний строк для вступу в спадщину. Він намагався потрапити на прийом до Сумської міської державної нотаріальної контори для отримання консультації з приводу оформлення спадкових прав, проте через велику чергу, яка утворювалась одразу після закінчення комендантської години, часті повітряні тривоги, пов`язані з військовою агресією російської федерації, перебування в місті загрожувало життю, що унеможливило своєчасне звернення до нотаріальної контори. Приватним нотаріусом 16.10.2025 надано письмове роз`яснення що ним пропущений строк для прийняття спадщини і рекомендовано звернутися до суду. Вважає, що викладені обставини є об`єктивною та поважною причиною пропуску процесуального строку, встановленого законом. Просив визначити йому додатковий строк для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 терміном два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.
22 грудня 2025 року Ухвалою суду прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.
12.01.2026 Сумська міська рада, від імені якої діє представник Грицай Аліна, подала відзив, відповідно до якого зазначає, що воєнний стан не є автоматичною підставою для поновлення строку, потрібні конкретні докази того, що саме завадило вчасно звернутися до суду (постанова ВС від 11.10.2025 справа № 520/1810/25). Для подання заяви про прийняття спадщини не обов`язково їхати до нотаріальної контори, оскільки законодавство не позбавляє спадкоємця права направити таку заяву за допомогою засобів поштового зв`язку, а також подати її через орган місцевого самоврядування (постанова ВС від 09.02.2022 справа № 709/769/19). По суті позову покладалась на розсуд суду.

22 січня 2026 року Ухвалою суду закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Витребовано інформацію від Сумської міської державної нотаріальної контори щодо наявності спадкової справи на майно ОСОБА_3 , подія настала ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У судове засідання 23.02.2026 сторони та їх представники не прибули, повідомлені належним чином про дату, час та місце судового засідання. Представник позивача подав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує і просить позов задовольнити. Представник відповідача у відзиві зазначив про розгляд справи у його відсутність.

На стадії ухвалення судового рішення у справі оголошено перерву.

Фактичні обставини, встановлені судом
Судом встановлено, що ОСОБА_1 доводився сином ОСОБА_3 , що підтверджується Свідоцтвом про народження.
ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть. 
ОСОБА_1 перебував на обліку в Департаменті соціального захисту населення Сумської міської ради та одержував компенсацію фізичним особам, які надають соціальні послуги з догляду на непрофесійній основі на ОСОБА_3 , 1936 р. н., з жовтня 2010 р. по січень 2025 р., що підтверджується довідкою Департаменту.
Інформація про Спадкові справи на майно померлого ОСОБА_3 відсутня, що підтверджується інформаційною довідкою зі спадкового реєстру.

Мотиви, з яких виходить Суд, та застосовані норми права
Статтею 15 Цивільного кодексу (ЦК) України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до стст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Відповідно до статті 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).
За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем.
Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
51. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
На підставі статті 1261 ЦК України позивач є спадкоємцем першої черги за законом, інші спадкоємці відсутні. 
Згідно з частиною другою статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або оголошення її померлою.
Згідно зі статтею 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Зі змісту вказаних норм вбачається, що звертатися з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини мають право спадкоємці за заповітом чи за законом, а суд при вирішенні цього питання повинен перевіряти поважність причин його пропуску.
У відповідності до вимог стст. 76, 81 ЦПК України «Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи».
Як слідує з матеріалів справи, позивач фактично проживав зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, мав намір прийняти спадщину, і від неї як спадкоємець не відмовився.
Спадщина після померлого ОСОБА_3 відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_2 і на час сплину шестимісячного строку для прийняття спадщини 06.07.2025 на території Сумської області велися активні бойові дії у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, позивач намагався реалізувати своє право на спадкування, що не спростовано матеріалами справи.

Позивач, як спадкоємець першої черги звернувся до суду 12.12.2025, тобто із незначним пропуском встановленого статтею 1270 ЦК України строку для прийняття спадщини.

У теперішній час спадщина залишається не прийнятою, спір про спадкове майно відсутній і спадщина не визнана відумерлою. 
Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.
Необізнаність є людським фактором, наявність якого не дає змоги володіти певною інформацією через незалежні від волі особи обставини, а тому вона не може бути підтверджена відповідними доказами.

В той же час факт необізнаності особи про спадкове законодавство в умовах воєнного стану може бути спростовано шляхом надання суду інших доказів, що свідчать про протилежні обставини, однак матеріали справи таких доказів не містять.
Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину ( частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Також, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.
При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.
Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.
Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Оцінивши встановлені обставини справи, досліджені докази в сукупності із нормами закону, що їх регулюють, суд першої інстанції прийшов до переконання, що визначений частиною першою статті 1270 ЦК строк для прийняття спадщини, пропущений позивачем із поважних причин, тому позов є підставним до задоволення.

Керуючись стст. 191, 258-259, 263-265, 268, 272, 352, 354-355 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -
УХВАЛИВ:
Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 , громадянство: України - додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася на майно померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , тривалістю два місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили. 

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Сумського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (частина п`ята статті 268 ЦПК).

Інформація про сторони та інших учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 ;

представник позивача: адвокат Давидов Андрій Григорович ОРДЕР СЕРІЯ ВМ №1077384 від 28.11.2025; 

відповідач: Сумська міська рада ЄДРПОУ:23823253, місце знаходження: площа Незалежності, буд. 2 , м. Суми, Сумська область, 40000, Україна.
Суддя А. І. Косар