КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
18 березня 2026 року справа №320/29295/24
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., розглянув у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Акціонерного товариства «Піреус Банк МКБ» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернулось Акціонерне товариство «Піреус Банк МКБ» із позовом до Головного управління ДПС у м. Києві, в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у місті Києві від 21.03.2024 №222160411 в частині застосування штрафу у сумі 14842,40 грн за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних/розрахунках коригування №2, 65 дата виписки 03.08.2022 та №145 від 06.12.2022.
В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що спірне податкове повідомлення-рішення є незаконним, оскільки з боку позивача відсутній факт порушення граничних строків реєстрації розрахунків коригування.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.07.2024 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
18.07.2024 на адресу суду від представника позивача надійшло клопотання від 17.07.2023 про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін, оскільки вирішення спірних правовідносин, які виникли між позивачем та повного та всебічного встановлення обставин справи, також позивач має бажання надати усні пояснення по суті спору та надати додаткові пояснення по справі.
18.09.2024 до Київського окружного адміністративного суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач стверджує про правомірність прийнятого ним рішення та просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог. У відзиві на позовну заяву, як підставу для відмови у задоволенні позовних вимог, відповідач вказує, що під час проведення камеральної перевірки було встановлено порушення позивачем граничних строків реєстрації розрахунків коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних, що суперечить вимогам пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України.
31.10.2024 до Київського окружного адміністративного суду надійшла відповідь на відзив, в якій позивач підтримав доводи, викладені у позовній заяві.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18.03.2026 відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача від 17.07.2024 про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін в адміністративній справі №320/29295/24.
Відповідно до частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в:

Головним управлінням ДПС у м. Києві було проведено камеральну перевірку щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних, та встановлено, що АТ «Піреус Банк МКБ» (код ЄДРПОУ 20034231) порушено граничні терміни реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних, виписаних у серпні 2022 року - вересні 2023 року, що тягне за собою накладання на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 Податкового кодексу України покладено обов?язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі, визначеному пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України.
За результатами перевірки складено акт про результати камеральної перевірки від 23.02.2024 № 15275/Ж5/26-15-04-11-03/20034231.
Головним управлінням ДПС у м. Києві відповідно до вимог п.п. 54.3.3 п. 54.3 ст. 54 Податкового кодексу України, на підставі акту камеральної перевірки від 23.02.2024 №15275/Ж5/26-15-04-11-03/20034231 винесено податкове повідомлення-рішення від 21.03.2024 № 222160411 на загальну суму штрафної санкції 14842,40 грн.
Згідно рішення ДПС України про результати розгляду скарги від 31.05.2024 №16362/6/99-00-06-03-01-06 ДПС податкове повідомлення-рішення від 21.03.2024 №222160411 залишено без змін, а скаргу без задоволення.
Не погоджуючись з правомірністю прийняття відповідачем цього податкового повідомлення-рішення, позивач звернувся з даним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить із наступного.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України).
Згідно з підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
Положеннями пункту 75.1 статті 75 ПК України, серед іншого, регламентовано, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Відповідно до підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах, повнота нарахування та своєчасність сплати податку на доходи фізичних осіб та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у разі невідповідності резидента Дія Сіті вимогам, визначеним пунктами 2, 3 частини першої та пунктом 10 частини другої статті 5 Закону України «Про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні».
Між тим, статтею 76 ПК України врегульовано порядок проведення камеральної перевірки.
Так, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.
Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.
Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.
Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 ПК України.
Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.
Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.
Пунктом 201.1 статті 201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою (абзац перший пункту 201.10 статті 201 ПК України).
Пункт 201.10 статті 201 ПК України також установлює граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, серед іншого:
- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
- для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
- для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені; 
- для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Указаним пунктом також визначено, що у разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом
Зважаючи на викладене, положення ПК України закріплюють обов`язок платників податку на додану вартість забезпечувати своєчасну реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Зі свого боку, пункт 120-1.1 статті 120-1 ПК України установлює, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім окремо визначених видів податкових накладних) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:
- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
- 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
- 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
- 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
- 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Щодо строків реєстрації розрахунків коригування №2 та №65 від 03.08.2022 до податкових накладних в ЄРПН, суд зазначає наступне.
В Акті перевірки зазначено, що позивач 05.09.2022 зареєстрував розрахунок коригування № 2 та розрахунок коригування № 65 від 03.08.2022 із затримкою в 5 днів. 
Разом із тим, вищевказані розрахунки коригування були складені постачальником на отримувача - платника податку, у яких передбачено зменшення суми компенсації вартості послуг/товарів їх постачальнику та отримані позивачем 31.08.2022, що підтверджується витягом про отримання з системи M.E.Dос. 
Відповідно до приписів п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України позивач повинен був зареєструвати вищевказані розрахунки коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Таким чином, позивачем вчасно (протягом 15 календарних днів з дати отримання розрахунку коригування 31.08.2022) виконано вимоги ПК України щодо реєстрації РК № 2 та РК №65, а тому не було допущено порушення положень п. 201.10 ст. 201 та п. 120-1.1 ст.120-1 ПК України, штрафні санкції в розмірі 3514,36 грн та 11177,99 грн не можуть бути застосовані.
Щодо застосування штрафних санкції в розмірі 20 % за порушення строків реєстрації розрахунку коригування №145 від 06.12.2022, суд зазначає наступне.
Розрахунок коригування №145 від 06.12.2022 був складений постачальником товарів/послуг на отримувача - платника податку, в яких передбачено зменшення суми компенсації вартості послуг/ товарів їх постачальнику та отриманий позивачем 28.12.2022, та відповідно до приписів п.201.10 ст. 201 ПК України мав бути зареєстрований протягом 15 календарних днів з дня отримання, тобто до 11.01.2023, однак був зареєстрований із запізненням в 6 календарних днів 17.01.2023.
Суд звертає увагу, що за затримку реєстрації розрахунку коригування на 6 днів передбачено накладення на позивача штрафу у розмірі 10% суми податку на додану вартість, зазначеної в такій ПН/РК.
Разом із тим, податковим органом протиправно застосовано до позивача штраф у розмірі 20% суми податку на додану вартість, зазначеної в такій ПН/РК.
Суд звертає увагу, що абзацом першим пункту 192.1 статті 192 ПК України передбачено, якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Абзац третій пункту 192.1 статті 192 ПК України визначає, що розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:
- постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації;
- отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.
Згідно з абзацом 1 пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до ЄРПН є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, що надсилається протягом операційного дня (абзаци 4, 5 пункту 201.10 статті 201 ПК України).
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції (абзац 9 пункту 201.10 статті 201 ПК України).
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем) (абзац 14 пункту 201.10 статті 201 ПК України).
В обґрунтування позовних вимог позивачем вказано, що ним не порушено терміни реєстрації майже всіх розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН, оскільки відповідачем не враховано дату отримання позивачем розрахунку коригування та невірно визначено граничну дату реєстрації розрахунку коригування.
До матеріалів справи долучено скріншоти екрана з комп`ютерної програми «М.E.Doc» щодо спірних розрахунків коригування, які є додатками до кожного з розрахунків коригувань.
На момент виникнення спірних правовідносин, контролюючим органом не було передбачено механізму фіксації отримання розрахунків коригування позивачем від постачальника, що тягне, як наслідок, неможливість достовірного встановлення такої дати податковим органом.
За наведеного вище правового регулювання, суд зазначає, що строки реєстрації розрахунку коригування, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику обраховуються інакше, а ніж інші, строк для такої реєстрації обраховується від дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем), а не від складання такого розрахунку.
Таким чином, обов`язковою умовою встановлення факту порушення граничного строку реєстрації розрахунку коригування у випадку порушення граничного строку за загальним правилом 15 календарних днів, з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем) є саме встановлення дати отримання розрахунків коригування до податкових накладних отримувачем (покупцем).
Проте відповідач під час камеральної перевірки не взяв до уваги інформацію щодо дати отримання розрахунку коригування позивачем від його постачальника для подальшої реєстрації, що призвело до неправомірності висновків пропущення граничного терміну реєстрації розрахунку коригування до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Суд зазначає, що доводи відповідача щодо того, що скріншоти з комп`ютерної програми «М.Е.Dос» не є належним доказом, оскільки їх створення теоретично можливе при відповідному налаштуванні комп`ютера, є лише припущенням та не спростовує висновків суду.
Верховний Суд у постанові від 22.11.2021 у справі № 160/10558/19 вказав, що при розгляді справ про застосування штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних принциповим є не дата фактичного надходження податкових накладних до Єдиного реєстру податкових накладних, а дата їх відправлення виходячи з технічного способу реєстрації податкових накладних, тому скріншоти з програми «M.E.Doc» є належним засобом доказування.
За таких обставин суд дійшов до висновку, що податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у місті Києві від 21.03.2024 №222160411 в частині застосування штрафу у сумі 14842,40 грн за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних/розрахунках коригування №2, 65 дата виписки 03.08.2022 та №145 від 06.12.2022, є протиправним та підлягає скасуванню.
Таким чином, позовні вимоги підлягають задоволенню.
Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Акціонерне товариство «Піреус Банк МКБ» під час розгляду справи було сплачено судовий збір у розмірі 3028,00 грн, що підтверджується платіжною інструкцією від 17.06.2024 №4041011.
Враховуючи задоволення позовних вимог, на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 3028,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Головного управління ДПС у м. Києві, протиправне рішення якого призвело до виникнення спірних правовідносин.
Керуючись статтями 243-246, 250, 255 КАС України, суд 

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.
2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у місті Києві від 21.03.2024 №222160411 в частині застосування штрафу у сумі 14842,40 грн за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних/розрахунках коригування №2, 65 дата виписки 03.08.2022 та №145 від 06.12.2022.
3. Стягнути на користь Акціонерного товариства «Піреус Банк МКБ» (місцезнаходження: 04119, м. Київ, вул. Білоруська, 11, ідентифікаційний код 20034231) судовий збір у розмірі 3028,00 грн (три тисячі двадцять вісім грн 00 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві (місцезнаходження: 04116, м. Київ, вул. Шолуденка, буд. 33/19, ідентифікаційний код 44116011).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Кушнова А.О.