П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14 квітня 2026 р.	м. Одеса	Справа № 420/21838/25	
Перша інстанція: суддя Білостоцький О.В.,
повний текст судового рішення
складено 26.09.2025, м. Одеса
П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
судді-доповідача – Димерлія О.О.,
суддів – Шляхтицького О.І., Вербицької Н.В., 
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 26.09.2025 у справі №420/21838/25 за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії
У С Т А Н О В И В:
04.07.2025 ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою, у якій просить суд: 
- визнати протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо невнесення до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів відомостей щодо виключення ОСОБА_1 з військового обліку;
- зобов`язати уповноважених осіб ІНФОРМАЦІЯ_1 внести до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів відомості про виключення ОСОБА_1 з військового обліку відповідно до постанови ВЛК №25/1.
Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що згідно постанови ВЛК №25/1 його виключено з військового обліку. Однак, відповідні відомості про виключення з військового обліку до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів не внесено. 
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 26.09.2025 у справі №420/21838/25 в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 відмовлено повністю.
Приймаючи таке рішення суд першої інстанції вказав, що на момент звернення до суду з вказаним адміністративним позовом ОСОБА_1 не звертався до ІНФОРМАЦІЯ_1 із заявою про внесення відповідних даних до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів про його виключення з військового обліку. Доказів звернення з такою заявою також не було надано сторонами за час розгляду справи. При цьому, поданий до ІНФОРМАЦІЯ_1 адвокатський запит не є заявою про внесення відповідних даних до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів про виключення з військового обліку.
Не погодившись із рішенням суду першої інстанції позивачем подано апеляційну скаргу, в якій, з посиланням на неправильне застосування окружним адміністративним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, викладено прохання скасувати оскаржуваний судовий акт із прийняттям нового судового рішення про задоволення позовних вимог у повному обсязі.
Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги ОСОБА_1 вказає, що він неодноразово на електронну пошту ІНФОРМАЦІЯ_1 скеровував відповідні звернення та телефонував. До того ж, позивач через додаток «Резерв+» звертався в підтримку та подавав заяву на внесення змін у реєстр щодо виключення. Крім того, ОСОБА_1 зауважує, що знаходиться на лікуванні за кордоном, а тому не має змоги самостійно прибути до ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В силу приписів пункту 1 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, у системному зв`язку із положеннями чинного, на момент виникнення спірних правовідносин, законодавства, судом апеляційної інстанції установлено наступні обставини. 
Зокрема, апеляційним адміністративним судом з`ясовано, що згідно довідки військово-лікарської комісії від 15.03.2022 №25/1 ОСОБА_1 не придатний до військової служби з виключенням з військового обліку. 
Однак, як убачається з відомостей електронного військово-облікового документа, сформованого в застосунку "Резерв+", ОСОБА_1 знаходиться на обліку в ІНФОРМАЦІЯ_2 і є військовозобов`язаним. 
Судом апеляційної інстанції установлено, що з метою з`ясування причин перебування ОСОБА_1 на військовому обліку адвокатка Зачепіло З.Я. скерувала до ІНФОРМАЦІЯ_3 відповідний адвокатський запит від 06.09.2024.
За наслідком розгляду такого звернення ІНФОРМАЦІЯ_3 надано відповідь (лист від 10.09.2024 №4/2/2489), у якому зазначено, що відповідно до записів в державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів «Оберіг» ОСОБА_1 ніколи не перебував на військовому обліку в ІНФОРМАЦІЯ_3 . Проходив військово-лікарську комісію 15.03.2024 перед призовом на військову службу по мобілізації к Збройні Сили України для захисту Батьківщини, незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, але так як був признаний «непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку» отримав відповідну довідку ВЛК, але на військовий облік для виключення не став. Згідно запису в «Оберіг» був поставлений 06.05.2023 на військовий облік в ІНФОРМАЦІЯ_4 з невідомих причин. У зв`язку з чим, для встановлення причин взяття ОСОБА_1 на військовий облік адресату рекомендовано звернутись до ІНФОРМАЦІЯ_1 .
У подальшому, адвокаткою Зачепіло З.Я. до Міністерства оборони України подано скаргу від 20.05.2025.
Означену скаргу Міністерством оборони України для розглянуто направлено до ІНФОРМАЦІЯ_5 . 
За результатом розгляду скарги ІНФОРМАЦІЯ_6 на адресу адвокатки Зачепіло З.Я. надіслано лист від 03.06.2025 №943/11161, у якому зазначено, що згідно даних Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів громадянин ОСОБА_1 перебуває на військовому обліку в ІНФОРМАЦІЯ_2 , рядовий, підлягає призову. Відповідно до ч.8 ст.5 Закону України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» районний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки є органом ведення реєстру.
Також, за наслідком розгляду відповідного адвокатського запиту адвокатки Зачепіло З.Я. ІНФОРМАЦІЯ_2 надано відповідь (лист від 05.06.2025 №1275/3639), у якій зазначено, що ОСОБА_1 перебуває на обліку в ІНФОРМАЦІЯ_2 з 24.06.1996. Будь-які документально підтверджені відомості про те, що ОСОБА_1 є непридатним до військової служби в ІНФОРМАЦІЯ_1 немає. Виходячи з означеного, ІНФОРМАЦІЯ_2 не внесено відомості до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів «Оберіг» про зняття військового обліку ОСОБА_1 . 
Уважаючи порушеним своє право на внесення до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів відомостей про виключення з військового обліку відповідно до постанови ВЛК №25/1 ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом. 
Здійснюючи апеляційний перегляд справи, у межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правове регулювання відносин між державою і громадянами України у зв`язку з виконанням ними конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, а також загальні засади проходження в Україні військової служби визначено Законом України "Про військовий обов`язок і військову службу".
Відповідно до ч.ч.2, 3 ст. 1 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу" військовий обов`язок установлюється з метою підготовки громадян України до захисту Вітчизни, забезпечення особовим складом Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань, а також правоохоронних органів спеціального призначення (далі - Збройні Сили України та інші військові формування), посади в яких комплектуються військовослужбовцями.
Військовий обов`язок включає: підготовку громадян до військової служби; взяття громадян на військовий облік; прийняття в добровільному порядку (за контрактом) та призов (направлення) на військову службу; проходження військової служби; виконання військового обов`язку в запасі; проходження служби у військовому резерві; дотримання правил військового обліку.
За змістом п. 1 Положення про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.02.2022 № 154, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки є органами військового управління, що забезпечують виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації.
Відповідно до п. 8 Положення про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.02.2022 № 154, завданнями територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки є виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації, керівництво військовим обліком призовників, військовозобов`язаних та резервістів на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, здійснення контролю за його станом, зокрема в місцевих держадміністраціях, органах місцевого самоврядування та в органах, що забезпечують функціонування системи військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (крім СБУ та розвідувальних органів України), забезпечення в межах своїх повноважень адміністрування (територіальні центри комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, областей, мм. Києва та Севастополя) та ведення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів (далі - Реєстр) (районні територіальні центри комплектування та соціальної підтримки), проведення заходів із взяття громадян України на військовий облік призовників, направлення громадян України для проходження базової військової служби, призову громадян на військову службу, проведення відбору кандидатів для прийняття на військову службу за контрактом, участь у відборі громадян для проходження служби у військовому резерві Збройних Сил, підготовка та проведення в особливий період мобілізації людських і транспортних ресурсів, забезпечення організації соціального і правового захисту військовослужбовців, військовозобов`язаних і резервістів, призваних на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори до Збройних Сил (далі - збори), ветеранів війни та військової служби, пенсіонерів з числа військовослужбовців Збройних Сил (далі - пенсіонери) та членів їх сімей, участь у військово-патріотичному вихованні громадян, здійснення інших заходів з питань оборони відповідно до законодавства.
Порядок організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2022 № 1487.
Відповідно до пунктів 2, 3 Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2022 № 1487, військовий облік є складовою змісту мобілізаційної підготовки держави. Він полягає у цілеспрямованій діяльності державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій щодо: фіксації, накопичення та аналізу наявних людських мобілізаційних ресурсів за військово-обліковими ознаками; здійснення заходів із забезпечення виконання встановлених правил військового обліку призовниками, військовозобов`язаними та резервістами; подання відомостей (персональних та службових даних) стосовно призовників, військовозобов`язаних та резервістів до органів ведення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів.
Військовий облік ведеться з метою визначення наявних людських мобілізаційних ресурсів та їх накопичення для забезпечення повного та якісного укомплектування Збройних Сил, інших утворених відповідно до законів України військових формувань та правоохоронних органів спеціального призначення (далі - інші військові формування) особовим складом у мирний час та в особливий період.
Для забезпечення військового обліку громадян України використовується Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів, який призначений для збирання, зберігання, обробки та використання даних про призовників, військовозобов`язаних та резервістів.
Правові та організаційні засади створення та функціонування Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, визначено Законом України "Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів".
Згідно із ст. 1 Закону України "Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів" єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів (далі - Реєстр) - інформаційно-комунікаційна система, призначена для збирання, зберігання, обробки та використання даних про призовників, військовозобов`язаних та резервістів, створена для забезпечення військового обліку громадян України.
Частинами 8 та 9 статті 5 Закону України "Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів" передбачено, що органами ведення Реєстру є районні (об`єднані районні), міські (районні у місті, об`єднані міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, Центральне управління Служби безпеки України та регіональні органи Служби безпеки України, відповідні підрозділи розвідувальних органів України. Органи ведення Реєстру забезпечують ведення Реєстру та актуалізацію його бази даних.
Згідно із п. 79 Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2022 № 1487, районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, зокрема:
- організовують та ведуть військовий облік на території адміністративно-територіальної одиниці;
- здійснюють взяття, зняття або виключення з військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів у випадках, передбачених законодавством;
- виконують функції з ведення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів.
Таким чином, обов`язки щодо ведення обліку військовозобов`язаних, внесення до Реєстру передбачені Законом України "Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів" відомості про призовників, військовозобов`язаних та резервістів покладено на районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки.
Частинами 1, 3 статті 14 Закону України "Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів" передбачено, що ведення Реєстру включає:
1) внесення запису про призовників, військовозобов`язаних та резервістів до бази даних Реєстру для взяття на облік або при відновленні на військовому обліку з перевіркою відповідності персональних та службових даних призовників, військовозобов`язаних та резервістів існуючим обліковим даним;
2) внесення змін до персональних та службових даних призовників, військовозобов`язаних, резервістів на підставі відомостей органів виконавчої влади, інших державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, закладів освіти незалежно від підпорядкування і форми власності, а також відомостей, що подаються органу ведення Реєстру призовниками, військовозобов`язаними, резервістами;
3) знищення повторного запису Реєстру в разі його виявлення.
Актуалізація бази даних Реєстру здійснюється на підставі відомостей, що вносяться органами ведення Реєстру, а також шляхом електронної інформаційної взаємодії (обміну відомостями) між Реєстром та інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами (у тому числі публічними), базами (банками) даних, держателями (розпорядниками, адміністраторами) яких є державні органи, передбачені цією частиною.
Статтею 7 Закону України "Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів" визначено вичерпний перелік персональних даних призовника, військовозобов`язаного та резервіста, що вносяться до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів.
Відповідно до п. 17-1 ч. 1 ст. 17 Закону України "Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів" до персональних даних призовника, військовозобов`язаного та резервіста належать відомості про результати медичних оглядів, що проводяться з метою визначення придатності до виконання військового обов`язку.
Згідно із пп.5 п. 52 Положення про Державний вебпортал електронних публічних послуг у сфері національної безпеки і оборони, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 30.07.2024 № 879, надання електронної публічної послуги у сфері національної безпеки і оборони "Уточнення облікових даних, що містяться в Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів" має такі особливості: відомостями, отриманими з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів (за наявності) за результатами уточнення даних, крім інших, є: відомості про результати медичних оглядів, що проводяться з метою визначення придатності до виконання військового обов`язку.
Пунктами 75, 77-79 постанови Кабінету міністрів України від 16.05.2024 № 560 “Про затвердження Порядку проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період” визначено, що придатність резервістів та військовозобов`язаних до військової служби за станом здоров`я кожним лікарем визначається індивідуально. Висновки про придатність або непридатність резервістів та військовозобов`язаних до військової служби, подані ними скарги та об`єктивні дані, виявлені у процесі медичного огляду, а також установлений діагноз вносяться кожним лікарем до картки обстеження та медичного огляду та до інших документів, що засвідчується особистим підписом лікаря та скріплюється його особистою печаткою, із зазначенням дати проведення медичного огляду відповідно до вимог, визначених Міноборони. Рішення (постанову) військово-лікарської комісії щодо придатності резервіста або військовозобов`язаного до проходження військової служби під час мобілізації вноситься до бази даних Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів не пізніше ніж протягом наступного дня з дня надходження відповідного рішення до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки.
Наказом Міністерства оборони України від 14.08.2008 №402, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 17.11.2008 за № 1109/15800, затверджено "Положення про військово-лікарську експертизу в Збройних Силах України". 
Приписами пункту 3 розділу I Положення про військово-лікарську експертизу в Збройних Силах України, затвердженого наказом Міністерства оборони України від 14.08.2008 №402, передбачено, що військово-лікарська експертиза визначає придатність за станом здоров`я до військової служби військовозобов`язаних. Постанови ВЛК оформлюються довідками відповідно до Додатку 4. Копія довідки видається на руки особі, яка пройшла медичний огляд.
Системний аналіз вищенаведених законодавчих приписів дає підстави для висновку, що у Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів має відображатись повна та дійсна інформація щодо призовників, військовозобов`язаних і резервістів, для забезпечення ведення військового обліку громадян України. Органи адміністрування Реєстру, зокрема, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, зобов`язані вносити до Реєстру інформацію щодо призовників, військовозобов`язаних та резервістів, в тому числі і інформацію про проходження медичного огляду (військово-лікарської експертизи), а також проводити актуалізацію цієї інформації у разі її зміни.
Між тим, внесення районними (міськими) територіальними центрами комплектування та соціальної підтримки до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів відомостей щодо непридатності до військової служби із виключенням з військового обліку здійснюється за умови подання до ТЦК та СП відповідної довідки ВЛК. 
Натомість, за наслідком дослідження матеріалів справи колегія суддів зазначає, що вони не містять жодних беззаперечних доказів на підтвердження подання до ІНФОРМАЦІЯ_1 довідки військово-лікарської комісії від 15.03.2022 №25/1.
Оскільки до ІНФОРМАЦІЯ_1 не подано довідки військово-лікарської комісії від 15.03.2022 №25/1, то відповідно в останнього не виникло обов`язку із внесення до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів відомостей щодо непридатності ОСОБА_1 до військової служби із виключенням з військового обліку.
Також, колегія суддів зауважує, що згідно із частиною 1 статті 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатський запит – це письмове звернення адвоката до органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань про надання інформації, копій документів, необхідних адвокату для надання правової допомоги клієнту.
Відповідно до частини другої статті 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, яким направлено адвокатський запит, зобов`язані не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту надати адвокату відповідну інформацію, копії документів, крім інформації з обмеженим доступом і копій документів, в яких міститься інформація з обмеженим доступом.
Виходячи з наведених правових норм, адвокатським запитом є письмове звернення адвоката спрямоване до суб`єктів владних повноважень, інших юридичних осіб, метою якого є отримання необхідної адвокату інформації для надання правової допомоги клієнту.
Враховуючи правову природу «адвокатського запиту» останній не є зверненням особи щодо вирішення питання про внесення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів певних відомостей.
Наведені обставини свідчать про те, що ОСОБА_1 не подавав до відповідача довідки військово-лікарської комісії від 15.03.2022 №25/1, згідно із якою останній моє внести до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів відповідні відомості, а відповідачем листом від 05.06.2025 №1275/3639 надано відповідь на адвокатський запит.
За таких підстав суд апеляційної інстанції уважає правильним висновок окружного адміністративного суду про відмову в задоволенні позову ОСОБА_1 .
При цьому, апеляційний адміністративний суд відхиляє доводи скаржника про те, що ОСОБА_1 неодноразово звертався на електрону пошту ІНФОРМАЦІЯ_1 та телефонував, оскільки дослідивши додані до апеляційної скарги відповідні докази колегія суддів зазначає, що вини не підтверджують отримання ІНФОРМАЦІЯ_2 довідки військово-лікарської комісії від 15.03.2022 №25/1.
З аналогічних підстав суд апеляційної інстанції уважає необґрунтованими посилання скаржника стосовно звернення через додаток «Резерв+».
Установлені під час розгляду даної справи фактичні обставини та зроблені судом апеляційної інстанції висновки у повному обсязі спростовують наведені позивачем в апеляційній скарзі доводи.
Отже, беручи до уваги наведене колегія суддів уважає правильним висновок суду першої інстанції про відмову в задоволенні позову ОСОБА_1 .
Відповідно до п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Згідно із практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.
За таких обставин, рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, а викладені позивачем в апеляційній скарзі доводи не свідчать про порушення окружним адміністративним судом норм матеріального чи процесуального права, які могли б призвести до неправильного вирішення справи.
Отже, при ухваленні рішення в оскаржуваній частині судом першої інстанції було дотримано усіх вимог законодавства, а тому підстав для його скасування немає.
З підстав визначених статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст.ст.308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, апеляційний адміністративний суд
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 26.09.2025 у справі №420/21838/25 за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії – без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач 		О.О. Димерлій	
Судді	  	О.І. Шляхтицький   Н.В. Вербицька