"24" лютого 2026 р. Справа № 363/884/26

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24.02.2026 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Рудюк О.Д., розглянувши матеріали, які надійшли від Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживаючої та зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , -
ВСТАНОВИВ:
05.02.2026 року близько 09 години 00 хвилин, ОСОБА_1 перебуваючи за місцем проживання ухилялася від виконання передбачених ст. 150 СК України обов`язків, по відношенню до своєї доньки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме не забезпечила належних умов проживання для своєї доньки. У будинку не дотримано санітарно-гігієнічного стану, відсутнє належне місце для розвитку та навчання дитини, не дотримано температурного режиму у помешканні у холодну пору року.
До суду ОСОБА_1 не з`явилась, про день, час та місце розгляду адміністративної справи повідомлялась в установлений законом порядку.
Відповідно до вимог ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. 
Згідно ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст. 6 даної Конвенції.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини встановлено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 повідомлена, що розгляд справи відбудеться у Вишгородському районному суді Київської області.
Клопотань про відкладення розгляду справи від ОСОБА_1 не надходило, за таких обставин суд визнав можливим слухати справу у її відсутності за наявними матеріалами справи.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступного.
Статтею 7 КУпАП встановлено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.
Відповідно до ч.1 ст. 9 КУпАП - адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Зі змісту ст. 280 КУпАП слідує, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні; чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Частиною 2 статті 184 КУпАП передбачено, ті самі дії, вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення, а саме, ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей - тягнуть за собою накладення штрафу від ста до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Отже, провина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбачених ч.2 ст. 184 КУпАП, підтверджується зібраними матеріалами, а саме: протоколом про вчинення адміністративного правопорушення серія ВАД №967694 від 05.02.2026 року, яким зафіксовано подію, яка сталась 05.02.2026 року близько 09 години 00 хвилин за адресою: АДРЕСА_1 ; копією листа в.о. начальника Служби у справах дітей та сім`ї Димерської селищної ради Вишгородського району Київської області Проник О., від.05.02.2026 року №86/01 16; копією акту обстеження умов проживання від 05.11.2026 року; копією акту про факт передачі дитини від 05.02.2026 року; письмовими поясненнями ОСОБА_1 , згідно яких підтвердила обставини викладені в протоколі про адміністративне правопорушення; копією фото таблиці умов проживання сім`ї ОСОБА_1 ; копією постанови від 28.02.2025 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , за ч.1 ст. 184 КУпАП; довідкою – характеристикою від. 05.02.2026 року; копіює пастора СТ494885 виданого на ім`я ОСОБА_1 .
Враховуючи ступінь вини правопорушника, обставини вчинення адміністративного правопорушення, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, суд приходить до висновку про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу.
Крім цього, стягненню з ОСОБА_1 підлягає судовий збір, згідно ст. 40-1 КпАП України, оскільки останню притягнуто до адміністративної відповідальності.
На підставі ч.2 ст. 184 КУпАП, керуючись статтями 22, 23, 33, 34, 283, 284 КУпАП, -
ПОСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.184 КУпАП.
ОСОБА_1 притягнути до адміністративної відповідальності та призначити адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі ста неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1 700,00 грн. у дохід держави.
Стягнути ОСОБА_1 судовий збір в сумі 665,60 грн. на користь держави.
Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня винесення.
Штраф має бути сплачений добровільно не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу після набрання нею законної сили, а в разі оскарження постанови, не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.
У разі несплати штрафу у добровільному порядку у встановлений строк, копія постанови буде направлена до відділу державної виконавчої служби для примусового виконання.
Згідно ст.308 КпАП України, у порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу.
Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці з моменту набрання нею законної сили
Суддя О.Д.Рудюк