ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ 

майдан Путятинський, 3/65, м. Житомир, 10002, тел. (0412) 48 16 20,
e-mail: inbox@zt.arbitr.gov.ua, web: https://zt.arbitr.gov.ua,
код ЄДРПОУ 03499916 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2026 р. 	м. Житомир 	Справа № 906/1629/25 	

Господарський суд Житомирської області у складі: судді Соловей Л.А., 
за участю секретаря судового засідання: Васильєвої Т.О.,

за участю представників сторін:
від позивача: не з`явився; 
від відповідача: не з`явився; 

розглянув у відкритому судовому засіданні справу
за позовом Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "АРКС" (м.Київ) 
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Керуюча компанія "Домком Житомир" (м.Житомир) 
про стягнення 6308,51грн. 

Процесуальні дії по справі. Виклад позицій учасників судового процесу, заяви, клопотання.
Приватне акціонерне товариство "Страхова компанія "АРКС" звернулось до Господарського суду Житомирської області з позовом про стягнення Товариства з обмеженою відповідальністю "Керуюча компанія" Домком Житомир" 6308,51грн сплаченого страхового відшкодування.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що між ПАТ "СК "АРКС" та ОСОБА_1 укладено договір добровільного страхування майна, предметом якого були майнові інтереси страхувальника, пов`язані з володінням та користуванням квартирою АДРЕСА_1 . За цим договором страховик взяв на себе зобов`язання у разі настання страхового випадку сплатити на користь страхувальника страхове відшкодування. 19.07.2025 відбулась страхова подія - затоплення застрахованої квартири водою, про що складено акт, в якому вказано, що залиття сталося внаслідок пошкодження домового водопроводу. Цей випадок визнано позивачем страховим випадком у розумінні умов договору та виплачено ОСОБА_1 страхове відшкодування в розмірі 6 308,51грн. Вказує, що залиття квартири сталося через недотримання відповідачем покладеного на нього обов`язку з належного утримання в належному стані мережі водопостачання будинку. Оскільки позивач виплатив страхове відшкодування, то до нього відповідно до положень статті 993 Цивільного кодексу України та статті 27 Закону України "Про страхування" у межах фактичних витрат перейшло право вимоги, яке страхувальник мав до особи, відповідальної за завдані збитки ТОВ "КК "Домком Житомир".
Ухвалою суду від 12.12.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін; судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 19.01.2026.
Ухвалою суду від 19.01.2026 продовжено строк розгляду справи по суті, застосувавши ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод; відкладено розгляд справи по суті на 17.02.2026.
У відзиві на позовну заяву від 12.02.2026 відповідач просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог та зазначає про недоведеність вини відповідача та відсутність доказів виплати позивачем страхувальнику страхового відшкодування. Вказує, що у позовній заяві позивачем зазначено, що предметом договору страхування є квартира АДРЕСА_2 , однак долучений до позовної зави поліс №DNH0NBR-24АН0В8 комплексного страхування майна від 17.11.2024 року, а також інші документи, які стосуються квартири за іншою адресою: АДРЕСА_3 . В долученому позивачем страховому акті вказано інформацію про страховий випадок, який стався в м.Київ, разом з тим предметом договору страхування є майнові інтереси страхувальника по квартирі за адресою в м.Житомирі.
Представник позивача в судове засідання не з`явився. 11.02.2026 до суду подав клопотання, у якому просить розгляд справи проводити за відсутності представника позивача, позовні вимоги підтримує у повному обсязі.
16.02.2026 від представника відповідача надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника відповідача. 
Оскільки явка представників сторін в судове засідання не визнана обов`язковою, суд вважає за можливе здійснити розгляд справи відповідно до ч.2 ст.178 ГПК України за наявними в ній матеріалами.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.
17.11.2024 між Приватним акціонерним товариством “Страхова компанія “АРКС” (страховик/позивач) та ОСОБА_1 (страхувальник) укладений електронний поліс комплексного страхування майна за стандартним страховим продуктом "Нерухомість без огляду" №DNH0NBR-24АН0В8 (а.с.7-11) (далі - договір).
Згідно з розділом 4 договору предметом цього договору є передача страхувальником за плату ризику, пов`язаного з об`єктом страхування (п.4.2. договору), страховику на умовах, визначених договором.
Об`єктом страхування за цим договором є майно на праві володіння, користування і розпорядження, інформація щодо ідентифікації якого зазначається в п.5 поліса (далі - застраховане майно), а також відповідальність страхувальника (особи, відповідальність якої застрахована) за заподіяну шкоду потерпілій третій особі або її майну у зв`язку з експлуатацією застрахованого майна та з якими пов`язані: 
- страхові інтереси страхувальника (вигодонабувача);
- страхові ризики, що підлягають страхуванню за цим договором.
Відповідно до пункту 5.1. договору застрахованим майном за цим договором є нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_3 .
Пунктом 8.6. договору визначено, що під час сплати страхового платежу в призначенні платежу вказується наступне: "Страховий платіж за договором №DNH0NBR-24АН0В8 від 17.11.2024".
Строк дії договору становить 12 місяців з 18.11.2024 до 17.11.2025 включно.
19.07.2025 із застрахованим майном відбулась страхова подія, залиття застрахованої квартири водою. Комісією у складі представників ТОВ "КК "Домком Житомир": менеджера з домоуправління ОСОБА_2 , майстра дільниці ОСОБА_3 , юриста ОСОБА_4 складено акт про залиття в будинку АДРЕСА_4 , що сталося з наступної причини: пошкодження дощового водогону. Висновок комісії: відремонтувати дощовий водовідвод (а.с.12).
Страхувальник за договором звернулась до ПАТ "СК АРКС" із заявою про страхове відшкодування від 19.07.2025 (а.с.13).
Дана заява була розглянута. Залиття водою застрахованої квартири визнано страховим випадком у зв`язку з чим, на підставі кошторису відновлювального ремонту від 25.07.2025, страхового акту №ARX4438952 від 25.07.2025, розрахунку страхового відшкодування (а.с.14-17) ПАТ "СК АРКС" здійснило виплату страхового відшкодування в розмірі 6 308,51грн.
Посилаючись на те, що відповідач (Товариство з обмеженою відповідальністю "Домком Житомир") є відповідальним за утримання в належному стані мережі водопостачання будинку, позивач звернувся до суду з відповідним позовом, у якому просить стягнути з відповідача понесені страховиком витрати, в межах суми фактичного страхового відшкодування у розмірі 6 308,51грн.

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду. 
За приписами ст.11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Згідно зі ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
За приписами ст.1 Закону України "Про страхування" страхування - це вид цивільно-правових відносин щодо захисту майнових інтересів фізичних осіб та юридичних осіб у разі настання певних подій (страхових випадків), визначених договором страхування або чинним законодавством, за рахунок грошових фондів, що формуються шляхом сплати фізичними особами та юридичними особами страхових платежів (страхових внесків, страхових премій) та доходів від розміщення коштів цих фондів.
Відповідно до статей 6, 9 Закону України "Про страхування" добровільне страхування - це страхування, яке здійснюється на основі договору між страхувальником і страховиком. Загальні умови і порядок здійснення добровільного страхування визначаються правилами страхування, що встановлюються страховиком самостійно відповідно до вимог цього Закону. Конкретні умови страхування визначаються при укладенні договору страхування відповідно до законодавства. Одним із видів добровільного страхування є страхування.
Страхове відшкодування - страхова виплата, яка здійснюється страховиком у межах страхової суми за договорами майнового страхування і страхування відповідальності при настанні страхового випадку.
Статтею 988 ЦК України визначено, що страховик зобов`язаний у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату у строк, встановлений договором.
Згідно з п.3 ч.1 ст.20 Закону України "Про страхування" від 07.03.1996 до обов`язків страховика, зокрема, належить при настанні страхового випадку у передбачений договором строк виплата страхового відшкодування, яке ч. 16 ст. 9 даного Закону визначено як страхова виплата, яка здійснюється страховиком у межах страхової суми за договорами майнового страхування і страхування відповідальності при настанні страхового випадку.
При цьому розмір страхової суми та (або) розміри страхових виплат визначаються за домовленістю між страховиком та страхувальником під час укладання договору страхування або внесення змін до договору страхування, або у випадках, передбачених чинним законодавством. Страхове відшкодування не може перевищувати розміру прямого збитку, якого зазнав страхувальник.
Відповідно до ст.25 Закону України “Про страхування” виплата страхового відшкодування проводиться страховиком згідно з договором страхування на підставі заяви страхувальника (його правонаступника або третіх осіб, визначених умовами страхування) і страхового акту (аварійного сертифіката), який складається страховиком або уповноваженою ним особою (аварійним комісаром) у формі, що визначається страховиком.
Згідно з ч.ч.1, 2 ст.990 ЦК України страховик здійснює страхову виплату відповідно до умов договору на підставі заяви страхувальника (його правонаступника) або іншої особи, визначеної договором, і страхового акта (аварійного сертифіката); страховий акт (аварійний сертифікат) складається страховиком або уповноваженою ним особою у формі, що встановлюється страховиком.
На підставі заяви страхувальника про страхове відшкодування страховик (позивач) визнав страховою подією затоплення 19.07.2025 належної страхувальнику квартири водою, внаслідок пошкодження дощового водовідводу. Відповідно до страхового акту від 25.07.2025 №АRX4438952 сума страхового відшкодування становить 6 308,51грн.
Позивач стверджував, що сплатив страхувальнику ( ОСОБА_1 ) страхове відшкодування у розмірі 6 308,51грн.
Як вбачається з матеріалів справи, будинок по АДРЕСА_3 перебуває в управлінні відповідача на підставі договору №1/13 про надання послуги з управління багатоквартирним будинком від 01.09.2019.
Пунктом 1 ч.4 ст.8 Закону України “Про житлово-комунальні послуги” визначено, що управитель багатоквартирного будинку зобов`язаний забезпечувати належне утримання спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території відповідно до нормативних вимог і договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, від власного імені укладати з підрядниками необхідні договори про виконання окремих робіт та послуг.
Згідно з п.3 ч.1 ст.7 Закону України “Про житлово-комунальні послуги” споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну, шкоди, заподіяної його життю або здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг та незаконного проникнення в належне йому житло (інший об`єкт нерухомого майна).
Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76 (зареєстрований Міністерством юстиції України 25.08.2005 №927/11207) (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4).
У додатку №4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.
Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної - є обов`язковою.
В акті мають бути зазначені такі відомості: 1) дата складання акту (число, місяць, рік); 2) прізвища, ініціали та посади членів комісії; 3) прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; 4) прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири,, з вини якого сталося залиття; 4) адреса квартири, поверх, форма власності; 5) характер залиття та його причини; 6) завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених унаслідок залиття речей та їхня орієнтовна вартість); 7) висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.
Таким чином, складаючи акт про залиття, комісія повинна не тільки забезпечити присутність осіб, визначених у зазначених Правилах, але і вказати всю вищевказану необхідну інформацію.
На підтвердження наявності вини відповідача позивач долучив акт від 22.07.2025. Згідно з цим актом залиття сталося через пошкодження дощового водовідводу.
В акті від 22.07.2025 відсутні відомості про завдану матеріальну шкоду (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених унаслідок залиття речей та їхня орієнтовна вартість тощо), відсутня інформація про те, з чиєї вини відбулося залиття; відсутній висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття.
Крім того, акт не підписаний потерпілою стороною, тобто мешканцем квартири.
З акту від 22.07.2025 неможливо достеменно встановити, що залиття відбулося саме внаслідок дій або бездіяльності відповідача, у зв`язку з неналежним утриманням ним внутрішньобудинкових систем.
Отже, акт від 22.07.2025 складений з порушенням Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76, а тому не може бути прийнятий судом до уваги як допустимий, достовірний та достатній доказ, оскільки не містить належних висновків про неправомірні дії щодо залиття квартири відповідачем.
Суд враховує правову позицію, викладену у постановах Верховного Суду, зокрема, від 26.09.2018 у справі №569/14230/15-ц, від 21.02.2018 у справі №2-1974/11, від 22.05.2019 у справі №640/8205/17, від 18.12.2019 у справі №711/7670/16-ц, в яких неодноразово зазначалося, що акт, який не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди.
Позивач не надав до матеріалів справи інших доказів на підтвердження вини відповідача.
Позивач не довів наявність протиправної поведінки відповідача та причинно-наслідкового зв`язку між такою поведінкою і збитками потерпілої сторони.
Відповідно до статті 993 ЦК України та ст. 27 Закону України “Про страхування” до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки.
Тобто, до страховика потерпілого переходить право вимоги до завдавача шкоди у деліктному зобов`язанні у межах виплаченого потерпілому страхового відшкодування. Після здійснення такої виплати деліктне зобов`язання не припиняється. У ньому відбувається заміна кредитора: до страховика потерпілого переходить право вимоги, що належало цьому потерпілому у деліктному зобов`язанні, у межах виплаченого йому страхового відшкодування. Такий перехід права вимоги є суброгацією.
Аналогічна правова позиція викладена, зокрема у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.07.2018 у справі №755/18006/15-ц.
Під час суброгації нового зобов`язання із відшкодування збитків не виникає, відбувається заміна кредитора: потерпілий, яким є страхувальник або вигодонабувач, передає страховику своє право вимоги до особи, відповідальної за спричинення шкоди.
За таких обставин, до предмету доказування в межах цієї справи входить доведення позивачем набуття ним права вимоги до відповідача та здійснення виплати позивачем страхового відшкодування страхувальнику.
Як зазначено вище умовами договору передбачено, що під час сплати страхового платежу в призначенні платежу вказується наступне: "Страховий платіж за договором №DNH0NBR-24АН0В8 від 17.11.2024".
Позивач не надав до матеріалів справи належних доказів перерахування страхової виплати у розмірі 6 308,51грн страхувальнику - ОСОБА_1 .
На підтвердження здійснення виплати страхувальнику позивач долучив до матеріалів справи платіжне доручення №1151526 від 28.07.2025 на суму 193 996,70грн з призначенням платежу: виплата по відомості №АХА00000573 від 28.07.2025, платник : ПАТ "СК "АРКС" (код ЄДРПОУ 20474912) отримувач: ПАТ “СК “АРКС” (код ЄДРПОУ 20474912).
Позивач не надав до матеріалів справи відомості №АХА00000573 від 28.07.2025.
Додана позивачем до матеріалів справи таблиця (а.с.19 на звороті) не є належним доказом перерахування страхового відшкодування, оскільки вона не є первинним бухгалтерським документом у розумінні норм Закону України “Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні”, не містить даних щодо особи, яка її склала, підстав складення, посилань на відповідні договори тощо, отже з цієї таблиці неможливо встановити обставини, які мають значення для вирішення спору.
Також матеріали справи не містять належних та допустимих доказів на підтвердження розміру заподіяної шкоди в сумі 6 308,51грн.
Встановлення розміру шкоди має здійснюватися у визначеному законодавством порядку особою, яка має відповідну кваліфікацію та акредитацію. Кошторис відновлювального ремонту від 25.07.2025 (а.с.14) складений одноособово зацікавленою особою Рижа Катерина, яка є старшим фахівцем позивача. Відсутні докази на підтвердження відповідної кваліфікації у вказаної особи для складання такого кошторису. Тому кошторис відновлювального ремонту від 25.07.2025 не може бути належним доказом у справі.
У страховому акті від 25.07.2025 №АRX4438952 зазначене місце події - м.Київ. Водночас в акті комісії від 22.07.2025 зазначено, що залиття квартири сталось у м.Житомир.
Згідно зі ст.73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до ч.1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Обов`язок із доказування необхідно розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.
Необхідність доводити обставини, на які учасник справи посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, в господарському процесі є складовою обов`язку сприяти всебічному, повному та об`єктивному встановленню усіх обставин справи.
Згідно зі ст.86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Матеріалами справи не доведені: вина відповідача у вчиненні дій, які призвели до залиття квартири за адресою: АДРЕСА_3 ; причинно-наслідкового зв`язку між його поведінкою та завданням збитків; непідтверджений належними доказами розмір шкоди та виплата ПАТ "СК"АРКС" страхового відшкодування на користь страхувальника - ОСОБА_1 .
Враховуючи викладене, суд відмовляє у задоволенні позовних вимог про стягнення страхового відшкодування в розмірі 6 308,51грн.

Судові витрати за результатами розгляду справи. 
Згідно з положеннями статті 129 ГПК України, судовий збір покладається у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін. У спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
У зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог, суд покладає на позивача витрати зі сплати судового збору у розмірі 3028,00грн. 

Керуючись статтями 123, 129, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд 

ВИРІШИВ: 

В задоволенні позову відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів. 
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. 

Суддя Соловей Л.А. 

Віддрукувати: 
1- у справу;
2-3 сторонам через "Електронний суд".