Справа № 420/40218/25 
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2026 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Єфіменка К.С., розглянувши в письмовому провадженні у порядку спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області (вул.Жуковського,12,кв.1,1-А, м.Одеса, 65045), за участю третьої особи ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про визнання протиправним та скасування рішення,- 

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області, за участю третьої особи ОСОБА_2 за результатом якого позивач просить: 
визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 04 листопада 2025 року про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності із застосуванням дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на один рік;
стягнути з Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області на користь ОСОБА_1 судові витрати.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 04 листопада 2025 року було вирішено притягнути адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, застосувати до адвоката ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк один рік. Позивач вважає, що рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 04.11.2025 є протиправним, адже воно було прийняте внаслідок системного, послідовного та грубого порушення права позивача, зокрема внаслідок грубого порушення процедури належного повідомлення адвоката про дату, час та місце розгляду дисциплінарної справи.
Ухвалою суду від 09 грудня 2025 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (ст.262 КАС України).
До суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву у якому відповідач просить суд відмовити у задоволенні позову, вказавши, що оскаржуване рішення прийнято правомірно та відповідно до норм чинного законодавства. Відповідач зазначає, що всі матеріали в межах дисциплінарного провадження надсилалися позивача та від неї отримано пояснення та додаткові пояснення.
Від позивача до суду надійшла відповідь на відзив, в якій позивач наполягає на задоволенні позову з обставин викладених у позовній заяві.
Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, відзиву на позовну заяву, оцінивши докази відповідно до вимог ст.ст.72-79 КАС України, судом встановлено наступні факти та обставини. 
Судом встановлено, що на адресу КДКА Одеської області 21.07.2025 за вх. №1058/0/7-25 надійшла скарга ОСОБА_2 стосовно адвоката Юрченко Валентини Вікторівни. В обґрунтування якої зазначено, що після оплати адвокату гонорару за «роботу» відповідно до укладеного договору, адвокат фактично самоусунувся від виконання взятих на себе зобов`язань, відмовилась надавати інформацію щодо проведеної роботи з представлення інтересів заявника та вчинених дій за які вона заплатила наперед.
На підставі вказаної скарги дисциплінарною палатою КДКА Одеської області відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» стосовно адвоката ОСОБА_1 розпочато дисциплінарне провадження за №1228/25.
За дорученням № 1335/0/4-25 від 07.08.2025 року, виданим головою дисциплінарної палати КДКА Одеської області Туляковою М.А., членом дисциплінарної палати КДКА Одеської області Івановою П.В. проведено перевірку викладених у скарзі відомостей про дисциплінарний проступок адвоката.
ОСОБА_1 за адресою, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, із супровідним листом від 13.08.2025 засобами поштового зв`язку надіслана копія скарги з додатками та запропоновано надати письмові пояснення по суті скарги.
Копія скарги з додатками отримана адвокатом Юрченко В.В. 05.09.2025 року.
Письмові пояснення адвоката Юрченко В.В. по суті скарги та додатки до них надійшли до КДКА Одеської області 15.09.2025 року (вх. № 1242/1/7-25), що в позовній заяві підтверджено позивачем.
Заперечення ОСОБА_2 на письмові пояснення адвоката Юрченко В.В. отримані КДКА Одеської області 25.09.2025 (вх.№1286/2/7-25).
Довідку про результати перевірки за скаргою ОСОБА_2 стосовно адвоката ОСОБА_1 складено членом дисциплінарної палати адвокатом Івановою П.В. 03.10.2025. Довідка разом зі скаргою та матеріалами перевірки передані на розгляд дисциплінарної палати.
На адресу КДКА Одеської області 06.10.2025 за вх. №1381/3/7-25 надійшли додаткові письмові пояснення адвоката Юрченко В.В. і додатки до них, що підтверджується позивачем у позовній заяві.
Дисциплінарною палатою КДКА Одеської області 07.10.2025 року за результатами розгляду матеріалів дисциплінарного провадження №1228/25 за скаргою ОСОБА_2 стосовно адвоката ОСОБА_1 прийнято рішення про порушення дисциплінарної справи стосовно останньої. Цим же рішенням розгляд дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 призначений на 04 листопада 2025 о 14.30 год. в приміщенні Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області за адресою: м. Одеса, вул. Святослава Караванського (Жуковського), буд. 23, кв.1-1а. 
Копії вказаних вище рішення про порушення дисциплінарної справи та довідки про результати перевірки надіслані адвокату Юрченко В.В. за адресою робочого місця, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України (67800, Одеська обл., Одеський р-н., с. Барабой, вул. Зарічна, буд. 7) із супровідним листом за вих. № 1053/0/9-25 від 09.10.2025.
Надсилання відправлення здійснювалося засобами поштового зв`язку з рекомендованим повідомленням про вручення (трекінг відправлення 6502616660516) вказане відправлення вручено позивачу 28.10.2025 року.
На адресу КДКА Одеської області від адвоката Юрченко В.В. 09.10.2025 за вх.№1403/4/7-25 надійшла заява про долучення до письмових пояснень доказів з додатками та флеш накопичувач, що підтверджується позивачем у позовній заяві.
На засідання дисциплінарної палати КДКА Одеської області 04 листопада 2025 року з`явилася скаржниця ОСОБА_2 , яка надала пояснення. Адвокат ОСОБА_1 на засідання палати не з`явилась.
Дисциплінарна палата КДКА Одеської області 04 листопада 2025 року під час розгляду дисциплінарної справи №1228/25 встановила у діях адвоката ОСОБА_1 склад одноразового грубого порушення Правил адвокатської етики та притягнула адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, застосувавши дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю строком на 1 рік за порушення про порушення вимог ст.ст.11,12,18,26,27 Правил адвокатської етики, ст.ст.4,11,21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»..
Позивач вважає, що оскаржуване рішення прийнято з порученням чинного законодавства, оскільки позивача не повідомлено належним чином про розгляд дисциплінарної справи, та за його скасуванням звернулася до суду.
Надаючи юридичну оцінку спірним відносинам, що виникли між сторонами у справі, суд виходить з наступного.
Завданням адміністративного судочинства України відповідно до ч.1 ст.2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Статтею 131-2 Конституції України визначено, що для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура. Незалежність адвокатури гарантується. Засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначаються законом.
Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначені в Законі України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» №5076-VI від 05 липня 2012 року (далі - Закон №5076-VI).
Відповідно до положень статті 2 Закону №5076-VI, адвокатура - це недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, установленому цим Законом.
Частиною третьою статті 2 Закону №5076-VI установлено, що з метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.
Відповідно до частини першої статті 4 вказаного Закону, адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.
За змістом статті 21 Закону №5076-VI, під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний, зокрема, дотримуватись присяги адвоката України та правил адвокатської етики, виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правової допомоги.
Статтею 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено загальні умови дисциплінарної відповідальності адвоката.
Відповідно до частин 1, 2 статті 33 Закону №5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.
Дисциплінарне провадження - це процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.
При цьому, згідно з частиною першою статті 34 Закону №5076-VI підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.
За визначенням, наведеним у частині другій статті 34 Закону №5076-VI, дисциплінарним проступком адвоката є: порушення вимог несумісності; порушення присяги адвоката України; порушення правил адвокатської етики; розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.
Статтею 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень:1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.
Згідно зі ст.36 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.
Дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі (ст.37 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).
За правилами ст. 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати. Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань. Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.
За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи. Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Відповідно до статті 39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.
Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.
Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.
Відповідно до ст.40 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.
Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.
Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.
У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.
Розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката є відкритим, крім випадків, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці.
Під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол, який підписується головуючим та секретарем засідання.
Статтею 41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.
Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.
Рішення у дисциплінарній справі приймається за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката.
Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, не бере участь у голосуванні.
Рішення оголошується на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Копія рішення надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення.
Згідно із частинами першою та третьою статті 50 Закону №5076-VI, кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється, зокрема, з метою вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів; кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури діє у складі кваліфікаційної та дисциплінарної палат. Кваліфікаційна палата утворюється у складі не більше дев`яти членів, дисциплінарна - не більше одинадцяти членів палати.
Відповідно до п.3 ч.5 ст.50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать, зокрема, прийняття рішень про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю.
Приписами частини шостої статті 50 Закону №5076-VI установлено, що засідання кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури уважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини членів її палат.
Частиною сьомою статті 50 Закону №5076-VI передбачено, що рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів її палат.
Аналогічні вимоги викладені в Пункті 53 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його відповідальність.
Відповідно до ч.1 ст.7 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року від 09.06.2017 року, у своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнта, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності.
Положеннями ст.70 Правил адвокатської етики визначено, при застосуванні дисциплінарних стягнень за порушення Правил адвокатської етики та/або Професійних етичних (деонтологічних) норм поведінки адвокатів іноземної держави (у випадках, передбачених цими Правилами), що діють в країнах, в яких такі адвокати мають право здійснювати адвокатську діяльність, дисциплінарні органи адвокатури України мають виходити із загальних засад юридичної відповідальності, зокрема, повинні застосовувати дисциплінарні стягнення лише за винні порушення.
Адвокат уважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному стягненню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і установлено рішенням кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.
Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює питання дисциплінарної відповідальності відносно адвоката. Щодо відносин дисциплінарної відповідальності адвокатів діє презумпція невинуватості.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Позивач оскаржує рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 04 листопада 2025 року №1228/25 про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності із застосуванням дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на один рік за порушення про порушення вимог ст.ст.11,12,18,26,27 Правил адвокатської етики, ст.ст.4,11,21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
Єдиною підставою визнання протиправним та скасування зазначеного рішення позивач зазначає – неповідомлення її про розгляд дисциплінарної справи відносно неї.
Суд зазначає, що позивач не оскаржує зазначене рішення в частині порушення вимог ст.ст.11,12,18,26,27 Правил адвокатської етики, ст.ст.4,11,21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
Так, Згідно з пунктом 26 Положення член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводить перевірку, протягом трьох днів з дати отримання ним доручення голови палати, звертається до адвоката з повідомленням про проведення щодо нього перевірки для отримання письмового пояснення адвоката по суті порушених питань із зазначенням строку його надання. До повідомлення додається копія заяви (скарги) та копії всіх документів, приєднаних до неї. Належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, або надіслання листа на адресу електронної пошти адвоката, зазначену в Єдиному реєстрі адвокатів України. Адвокат, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представник мають право ознайомлюватися з матеріалами дисциплінарного провадження та виготовляти копії документів цього провадження із застосуванням власних технічних засобів, за виключенням копій документів, що містять інформацію, яка є предметом адвокатської таємниці. У разі ненадання адвокатом пояснення по суті порушених питань на запит члена дисциплінарної палати, який проводить перевірку, в межах визначеного строку, справа розглядається за наявними в ній матеріалами.
Пунктом 33 Положення також передбачено, що рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається засобами поштового зв`язку або електронною поштою, або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.
Згідно вимог пункту 44 Положення належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, або надіслання листа на адресу електронної пошти адвоката, зазначену в Єдиному реєстрі адвокатів України. Тобто надаються різні альтернативні способи надсилання кореспонденції сторонам провадження. 
Як вбачається з офіційної інформації в Єдиному реєстрі адвокатів України, робоче місце адвоката ОСОБА_1 знаходиться за такою адресою: АДРЕСА_3 .
Як встановлено судом, Дисциплінарною палатою КДКА Одеської області 07.10.2025 року за результатами розгляду матеріалів дисциплінарного провадження №1228/25 за скаргою ОСОБА_2 стосовно адвоката ОСОБА_1 прийнято рішення про порушення дисциплінарної справи стосовно останньої. Цим же рішенням розгляд дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 призначений на 04 листопада 2025 о 14.30 год. в приміщенні Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області за адресою: м. Одеса, вул. Святослава Караванського (Жуковського), буд. 23, кв.1-1а. 
Копії вказаних вище рішення про порушення дисциплінарної справи та довідки про результати перевірки надіслані адвокату Юрченко В.В. за адресою робочого місця, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України (67800, Одеська обл., Одеський р-н., с. Барабой, вул. Зарічна, буд. 7) із супровідним листом за вих. № 1053/0/9-25 від 09.10.2025.
Надсилання відправлення здійснювалося засобами поштового зв`язку з рекомендованим повідомленням про вручення (трекінг відправлення 6502616660516) вказане відправлення вручено позивачу 28.10.2025 року.
Біль того, адвокатом Юрченко В.В. до КДКА Одеської області 09.10.2025 за вх. №1403/4/7-25 подано заяву про долучення до письмових пояснень від 15.09.2025 доказів та додатки до цієї заяви. Того ж дня, співробітником КДКА Одеської області на питання адвоката Юрченко В.В., чи не розглядали скаргу стосовно неї, було повідомлено, що дисциплінарну справу порушено та призначено розгляд на 04.11.2025, що підтверджується пояснювальною запискою Юристконсульта КДКА Одеської області Марії Ракович.
Крім того суд зазначає, що з позовної заяви позивача вбачається, що вона 06 та 09.10.2025 року перебуваючи у приміщенні КДКА Одеської області, знаючи, що стосовно неї порушено дисциплінарну справу мала можливість отримати інформацію щодо дати її розгляду.
Більш того, Верховний Суд у своїх постановах неодноразово зазначав, що саме собою порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його правомірності, крім випадків, прямо передбачених законом. Зважаючи на міркування розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти як вимоги не до самого акта, а до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на його прийняття. Дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, спричинюють настання дефектних наслідків.
Водночас не кожен дефект акта робить його неправомірним. Фундаментальне порушення – це таке порушення суб`єктом владних повноважень норм права, допущення суттєвої, істотної помилки при прийнятті певного рішення, яке мало наслідком прийняття незаконного рішення.
Стосовно ж процедурних порушень, то вони залежно від характеру можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, але в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його правомірність.
Отже, порушення такої процедури може бути підставою до скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що воно вплинуло або могло вплинути на правильність рішення.
Судом встановлено, що позивачем подавались пояснення та додаткові пояснення щодо дисциплінарної справи, більш того позивач не оскаржує спірне рішення в частині порушення нею вимог ст.ст.11, 12, 18, 26, 27 Правил адвокатської етики, ст.ст.4, 11, 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», тобто по суті рішення, а лише з однієї процесуальної підстави.
Оскільки судом встановлено, що про розгляд дисциплінарної справи позивача повідомлено належним чином, а позивач не оспорює порушення нею вимог ст.ст.11, 12, 18, 26, 27 Правил адвокатської етики, ст.ст.4, 11, 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 04 листопада 2025 року про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності із застосуванням дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на один рік є прийнятим відповідно до норм чинного законодавства та не підлягає скасуванню.
Інші доводи та заперечення сторін не спростовують вище встановленого судом та не мають визначального значення для вирішення спору по суті.
Судом враховується, що згідно з п.41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з частинами 1,2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Згідно положень ст.90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову.
Оскільки у задоволенні позову відмовлено і відповідачем не надано доказів понесення ним судових витрат, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз, судові витрати присудженню на користь відповідача не підлягають.
Позивачем до суду було подано клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Розглянувши подане клопотання, суд приходить до наступних висновків.
Згідно ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Відповідно до ч.6 ст.262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених ст.263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.
Однак, заявником не обґрунтовано, яким чином розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) вплине на об`єктивність з`ясування обставин справи, ухвалення законного та обґрунтованого судового рішення.
Таким чином, вирішуючи питання про відкриття провадження в даній справі суд самостійно, з урахуванням критеріїв визначених ч.3 ст.257 КАС України, дійшов висновку про її незначну складність та вирішив проводити розгляд за правилами спрощеного позовного провадження, що відповідає вимогам ч.1 ст.260 КАС України.
Суд зазначає, що дана адміністративна справа буде розглянута в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, враховуючи відсутність будь-якого обґрунтування доводів поданого клопотання та з огляду на те, що дана категорія справ є справою незначної складності, а також вона не визначена справою, яку слід розглядати в порядку загального позовного провадження.
З огляду на вищевикладене, суд визнає необґрунтованим подане клопотання, а відтак залишає таке без задоволення.
У прохальній частині позовної заяви та заяві від 05.01.2026 року позивач просив викликати і допитати в судовому засіданні свідка.
З приводу вказаного клопотання представника позивача суд зазначає наступне.
Як свідок в адміністративній справі судом може бути викликана будь-яка особа, якій відомі обставини, що належить з`ясувати у справі. Свідок викликається в судове засідання з ініціативи суду або учасників справи. Учасник справи, заявляючи клопотання про виклик свідка, повинен зазначити його ім`я, місце проживання (перебування), роботи чи служби та обставини, щодо яких він може дати показання (частини 1, 2 статті 65 Кодексу адміністративного судочинства України).
Наведені приписи статті 65 КАС України узгоджуються із положеннями статті 92 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно із якими виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання у справі.
Отже, як свідок у судове засідання може бути викликана будь-яка особа, якій відомі обставини, що належить з`ясувати у справі (тобто, обставини, які належать до предмету доказування).
Разом з тим, розгляд справи №420/40218/25 призначений без повідомлення (виклику) сторін за правилами спрощеного позовного провадження, що виключає можливість виклику свідків, вказаних позивачем у заяві.
Таким чином, враховуючи наведене вище, суд дійшов висновку, що у задоволенні клопотання представника позивача про виклик свідків, слід відмовити.
Керуючись ст.ст. 7, 9, 241-246, 250, 255, 262, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін - відмовити.
У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про виклик свідка - відмовити.
В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області (вул.Жуковського,12,кв.1,1-А, м.Одеса, 65045), за участю третьої особи ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про визнання протиправним та скасування рішення - відмовити.
Рішення може бути оскаржено безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів в порядку приписів ст.295 КАС України.
Рішення набирає законної сили згідно з приписами ст.255 КАС України. 

Суддя К.С. Єфіменко

.