532/2480/25 
3/532/22/2026
П О С Т А Н О В А 
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19.02.2026 м. Кобеляки 

Суддя Кобеляцького районного суду Полтавської області Омельченко І.І., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з відділення поліції № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області про притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , мешканця АДРЕСА_1 , 
за ч. 1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, 

Встановив:

Постановою Кобеляцького районного суду Полтавської області від 21.01.2026 року застосовано привід відносно свідка ОСОБА_2 , виконання якого доручено відділенню поліції № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області.
Однак привід свідка не виконано. Згідно рапорту інспектора СРПП відділення поліції № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області, ОСОБА_2 відсутній за місцем свого проживання.
Згідно статті 272 КУпАП, на виклик органу (посадової особи), у провадженні якого перебуває справа, свідок зобов`язаний з`явитися в зазначений час, дати правдиві пояснення, повідомити все відоме йому по справі і відповісти на поставлені запитання.
Відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП, у разі ухилення особи від явки на виклик органу внутрішніх справ або судді районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду цю особу може бути органом внутрішніх справ (поліцією) піддано приводу.
Конституційний Суд України у пункті 3.4 Рішення від 11 жовтня 2011 року № 10-рп/2011[2] зазначає, що з аналізу положень міжнародних актів, наведених у цьому Рішенні, не вбачається різниці між кримінальними та адміністративними протиправними діяннями, оскільки вони охоплюються загальним поняттям «правопорушення». У пункті 3.6 цього рішення Конституційний Суд України вказує, що відмінність адміністративного правопорушення від злочину полягає, насамперед, у тому, що воно є менш суспільно небезпечним. У цьому ж Рішенні Конституційний Суд України поширює певні гарантії кримінального процесу і на процес притягнення особи до адміністративної відповідальності.
Кодексом України про адміністративні правопорушення не передбачено прямого порядку оголошення приводу свідка - лише особи, щодо якої розглядається справа, тому вважаю за необхідне застосувати в даному випадку аналогію закону, визначену в КПК України, та аналогію права, застосувавши статтю 327 КПК України.
Згідно ч. 1 ст. 327 КПК України, якщо в судове засідання не прибув за викликом свідок, заслухавши думку учасників судового провадження, суд після допиту інших присутніх свідків призначає нове судове засідання і вживає заходів для його прибуття. Суд також має право постановити ухвалу про привід свідка та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення у випадках та в порядку, передбачених главами 11 та 12 цього Кодексу.
За правилами статей 140 та 143 КПК України, привід полягає у примусовому супроводженні особи, до якої він застосовується, особою, яка виконує ухвалу про здійснення приводу, до місця її виклику в зазначений в ухвалі час. Особа, рішення про здійснення приводу якої прийнято судом, зобов`язана прибути до місця виклику в зазначений в ухвалі про здійснення приводу час у супроводі особи, яка виконує ухвалу. У разі неможливості здійснення приводу особа, яка виконує ухвалу про здійснення приводу, повертає її до суду з письмовим поясненням причин невиконання.
Враховуючи викладене вище, розгляд справи необхідно відкласти та повторно застосувати привід до свідка ОСОБА_2 .
Керуючись ст. 268 КУпАП, ст. 327 КПК України, суддя, -

Постановив:

Розгляд справи відкласти до 13 год. 00 хв. 11 березня 2026 року.
Повторно застосувати привід відносно свідка ОСОБА_2 , мешканця АДРЕСА_2 .
Копію постанови про привід направити для виконання до відділення поліції № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області.
Постанова оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя