ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ 
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.03.2026 року м.Дніпро Справа № 904/2723/25
Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючого судді: Мороза В.Ф. - доповідач,
суддів: Іванова О.Г., Чередка А.Є.
секретар судового засідання Жолудєв А.В.

розглянувши апеляційну скаргу Департаменту капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 14.10.2025 (суддя Назаренко Н.Г.)

у справі № 904/2723/25
за позовом Керівника Криворізької центральної окружної прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі:
Позивача-1: Дніпропетровської обласної державної адміністрації - обласної військової адміністрації
Позивача-2: Департаменту капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна група "АЛЬФАБУД"
про визнання недійсною додаткової угоди, стягнення інфляційних втрат, 3% річних та пені

ВСТАНОВИВ:
Керівник Криворізької центральної окружної прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Позивача-1: Дніпропетровської обласної державної адміністрації - обласної військової адміністрації, Позивача-2: Департаменту капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна група "АЛЬФАБУД" (далі - відповідач), в якій просить:
1. Визнати недійсною додаткову угоду №5 від 11.04.2022 до Договору №406/11-21 від 18.11.2021 на виконання будівельно-монтажних робіт з капітального ремонту по об`єкту “Капітальний ремонт Комунального закладу "Дошкільний навчальний заклад (ясла-садок) №295" Криворізької міської ради за адресою: мікрорайон Сонячний, 3-Б, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область (ДК 021:2015:45453000-7 Капітальний ремонт і реставрація), укладену між Департаментом капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації та ТОВ “Будівельна група “Альфабуд”.
2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю “Будівельна група “Альфабуд” на користь Департаменту капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації внаслідок несвоєчасного виконання грошового зобов`язання за Договором №406/11-21 від 18.11.2021 на виконання будівельно-монтажних робіт з капітального ремонту по об`єкту “Капітальний ремонт Комунального закладу "Дошкільний навчальний заклад (ясла-садок) №295" Криворізької міської ради за адресою: мікрорайон Сонячний, 3-Б, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область ДК 021:2015:45453000-7 Капітальний ремонт і реставрація) інфляційні втрати в сумі 733 141,38 грн., три відсотки річних в сумі 88 530,09 грн., а також пеню в сумі 786 721,44 грн., що разом становить 1 608 392,91 грн. 
Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 14.10.2025 у справі №904/2723/25 позов задоволено. Визнано недійсною додаткову угоду №5 від 11.04.2022 до Договору №406/11-21 від 18.11.2021 на виконання будівельно-монтажних робіт з капітального ремонту по об`єкту «Капітальний ремонт Комунального закладу "Дошкільний навчальний заклад (ясла-садок) №295" Криворізької міської ради за адресою: мікрорайон Сонячний, 3-Б, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область (ДК 021:2015:45453000-7 Капітальний ремонт і реставрація), укладену між Департаментом капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації (49000, м. Дніпро, вул. Старокозацька, буд.34; код ЄДРПОУ 04011650) та Товариством з обмеженою відповідальністю “Будівельна група “Альфабуд” (49006, м. Дніпро, просп. Лесі Українки, буд. 36А, офіс 8; код ЄДРПОУ 43370616). 
Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна група «Альфабуд» (49006, м. Дніпро, просп. Лесі Українки, буд. 36А, офіс 8; код ЄДРПОУ 43370616) на користь Департаменту капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації (49000, м. Дніпро, вул. Старокозацька, буд.34; код ЄДРПОУ 04011650) інфляційні втрати в сумі 733 141,38 грн., 3% річних в сумі 88 530,09 грн., а також пеню в сумі 786 721,44 грн.
Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю “Будівельна група “Альфабуд” (49006, м. Дніпро, просп. Лесі Українки, буд. 36А, офіс 8; код ЄДРПОУ 43370616) на користь Дніпропетровської обласної прокуратури (реквізити отримувача: 49044, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 38, МФО 820172, р/р UA228201720343160001000000291 в ДКСУ в м. Київ, код ЄДРПОУ 02909938, код класифікації видатків бюджету – 2800) 10 861,56 грн судового збору.
Стягнуто з Департаменту капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації (49000, м. Дніпро, вул. Старокозацька, буд.34; код ЄДРПОУ 04011650) на користь Дніпропетровської обласної прокуратури (реквізити отримувача: 49044, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 38, МФО 820172, р/р UA228201720343160001000000291 в ДКСУ в м. Київ, код ЄДРПОУ 02909938, код класифікації видатків бюджету – 2800) 10 861,55 грн судового збору. 
Не погодившись з вказаним рішенням Департаментом капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації подано апеляційну скаргу, згідно якої просить рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 14.10.2025 у справі №904/2723/24 в частині стягнення з Департаменту капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації на користь Дніпропетровської обласної прокуратури 10 861,55 грн. судового збору – скасувати. Змінити абзац третій резолютивної частини Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 14.10.2025 у справі №904/2723/24, а саме стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна група «Альфабуд» на користь Дніпропетровської обласної прокуратури 21723,00 грн судового збору.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт вказує на те, що оскаржуване рішення прийнято з порушенням норм процесуального права.
Апеляційна скарга мотивована тим, що:
- матеріали справи не містять доказів, які б свідчили про зловживання Департаментом або його представниками процесуальними правами, отже норма частини статті 129 ГПК України не може бути застосована;
- правові підстави стверджувати, що спір у даній справі виник через неправильні дії Департаменту – відсутні, що унеможливлює застосування норм ч. 9 ст. 129 ГПК України.
Процесуальний хід розгляду справи відображений у відповідних ухвалах Центрального апеляційного господарського суду. 
Хронологія надходження інших процесуальних документів до суду. 
Учасники справи своїм правом на подання відзиву/пояснень на апеляційну скаргу не скористалися.
За приписами ч. 3 ст. 263 ГПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції. 
В судовому засіданні 18.03.2026 брав участь прокурор. Позивач-2 (апелянт), позивач-1 та відповідач, будучи повідомленими про дату, час та місце розгляду справи, уповноважених представників не направили, про причини неявки суд не проінформували. 
Колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
У рішеннях від 28.10.1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі.
У рішеннях Європейського суду з прав людини у справах "Ryabykh v.Russia" від 24.07.2003, "Svitlana Naumenko v. Ukraine" від 09.11.2014 зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч. 1 ст. 6 Конвенції, повинно тлумачитись у світлі Преамбули Конвенції, яка проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін.
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 згаданої Конвенції (рішення ЄСПЛ від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України", рішення ЄСПЛ від 27.04.2000 у справі "Фрідлендер проти Франції").
«Розумність» строку визначається окремо для кожної справи. Для цього враховують її складність та обсяг, поведінку учасників судового процесу, час, необхідний для проведення відповідної експертизи (наприклад, рішення Суду у справі «G. B. проти Франції»), тощо. Отже, поняття «розумний строк» є оціночним, суб`єктивним фактором, що унеможливлює визначення конкретних строків судового розгляду справи, тому потребує нормативного встановлення.
Точкою відліку часу розгляду справи протягом розумного строку умовно можна вважати момент подання позовної заяви до суду.
Роль національних суддів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (&51 рішення Європейського суду з прав людини від 30.11.2006 у справі "Красношапка проти України").
Отже, при здійсненні правосуддя судом мають враховуватися не тільки процесуальні строки, визначені ГПК України, а й рішення ЄСПЛ, як джерела права, зокрема, в частині необхідності забезпечення судового розгляду впродовж розумного строку.
Відповідно до ч. 1 ст. 12-1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.
Згідно з ч. 2 ст. 12-1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.
Відтак, органи судової влади здійснюють правосуддя навіть в умовах воєнного стану.
Відповідно до ч. 3 ст. 2 ГПК України основними засадами (принципами) господарського судочинства є: 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін; 5) диспозитивність; 6) пропорційність; 7) обов`язковість судового рішення; 8) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 9) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках; 10) розумність строків розгляду справи судом; 11) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 12) відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.
Згідно з ч. 1 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Суд звертає увагу на висновки Європейського суду з прав людини, викладені у рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії", відповідно до якого заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті власних інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04.10.2001 у справі "Тойшлер проти Германії" (Тeuschler v. Germany).
Тобто сторона повинна демонструвати зацікавленість у найшвидшому вирішенні її питання судом, брати участь на всіх етапах розгляду, що безпосередньо стосуються її, для чого має утримуватись від дій, що можуть безпідставно затягувати судовий процес, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. 
Велика Палата Верховного Суду в постанові від 28.10.2021 у справі № 11-250сап21 акцентувала увагу на тому, що ЄСПЛ неодноразово висловлював позицію, згідно з якою відкладення розгляду справи має бути з об`єктивних причин і не суперечити дотриманню розгляду справи у розумні строки. Так, у рішенні у справі «Цихановський проти України» (Tsykhanovsky v. Ukraine) ЄСПЛ зазначив, що саме національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні. Суд нагадує, що він зазвичай визнає порушення пункту 1 статті 6 Конвенції у справах, які порушують питання, подібні до тих, що порушуються у цій справі. Аналогічну позицію висловлено у рішеннях ЄСПЛ «Смірнова проти України» (Smirnov v. Ukraine, Application N 36655/02), «Карнаушенко проти України» (Karnaushenko v. Ukraine, Application N 23853/02).
Як відзначив Верховний Суд у постановах від 12.03.2019 у справі № 910/12842/17, від 01.10.2020 у справі № 361/8331/18, від 07.07.2022 у справі № 918/539/16 відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.
Таким чином, згідно усталеної судової практики та позиції ЄСПЛ відкладення розгляду справи можливе з об`єктивних причин, як-то неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні чи недостатність матеріалів для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення. 
Пунктом 2 ч. 3 ст. 202 ГПК України визначено, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки. 
Частиною 12 ст. 270 ГПК України передбачено, що неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
Слід зауважити, що у справі вже відбулося судове засідання 04.03.2026, на якому був присутній представник позивача-2, який надав свої пояснення по суті заявленої апеляційної скарги. Представники позивача-1 та відповідача не з`явилися, жодних заяв/клопотань з процесуальних питань не подавали.
Таким чином, позивачі та відповідач, як учасники судового процесу, не були позбавлені права забезпечити участь у судовому засіданні 18.03.2026 будь-якого представника, якому доручити виконання функцій щодо представництва інтересів у суді, в тому числі в режимі відеоконференції.
Аналогічна за змістом позиція викладена в постанові Верховного Суду від 12.03.2019 у справі № 910/12842/17.
В свою чергу, варто наголосити на тому, що визначення пріоритету на користь неучасті в судовому засіданні у випадку невизнання судом обов`язкової явки представника, не тягне за собою неможливість здійснення розгляду справи, тобто відсутність уповноваженого представника в судовому засіданні не є безумовною підставою для відкладення судового засідання.
До того ж, обставин, що ускладнювали б вирішення відповідного спору за наявними матеріалами судом не встановлено.
Враховуючи положення ст. 7, 13, 14, 42-46 ГПК України, зокрема, щодо того, що учасники справи мають рівні права, якими вони повинні користуватися добросовісно, та несуть ризик настання тих чи інших наслідків, зумовлених невчиненням ними процесуальних дій, з огляду на те, що суд не визнавав обов`язковою явку учасників справи, а в матеріалах справи містяться докази їх повідомлення про час та місце проведення судового засідання по розгляду апеляційної скарги, приймаючи до уваги необхідність дотримання розумних строків розгляду справи, зважаючи на обставини сприяння судом у наданні учасникам судового процесу достатнього часу для належної підготовки своєї позиції та викладення її в поданих процесуальних документах, а також в забезпеченні участі в судових засіданнях, в тому числі в режимі відеоконференції, і цими правами вони розпоряджаються на власний розсуд, констатуючи достатність матеріалів для ухвалення судового рішення, колегія суддів вважає можливим здійснити перевірку рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку за наявними матеріалами та без участі представників позивача-1 та відповідача.
Судом апеляційної інстанції було здійснено всі необхідні дії, що сприяли в реалізації сторонами принципу змагальності та диспозитивності.
Присутній в судовому засіданні 18.03.2026 прокурор заперечував проти задоволення апеляційної скарги.
Апеляційний господарський суд, заслухавши пояснення прокурора, дослідивши наявні у справі докази, оцінивши повноту та об`єктивність встановлених обставин та висновки місцевого господарського суду, перевіривши правильність застосування норм матеріального та процесуального права, вважає, що апеляційну скаргу належить задовольнити з наступних підстав.
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено матеріалами справи, 13.10.2021 в електронній системі закупівель опубліковано оголошення про проведення Департаментом капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації (далі - Департамент) процедури відкритих торгів із закупівлі робіт - Капітальний ремонт Комунального закладу "Дошкільний навчальний заклад (ясла-садок) № 295" Криворізької міської ради за адресою: мікрорайон Сонячний, 3-Б, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область (ДК 021:2015:45453000-7 Капітальний ремонт і реставрація) (ІD закупівлі: UA-2021-10-13-002603-b), очікуваною вартістю 56 984 888,40 грн.
Джерелом фінансування закупівлі є субвенція з державного бюджету місцевим бюджетам на реалізацію інфраструктурних проектів та розвиток об`єктів соціально-культурної сфери.
До участі у тендері допущено 2 учасника: ТОВ "Будівельна група «Альфабуд» (ЄДРПОУ: 43370616) та ТОВ "Інстрад буд» (ЄДРПОУ: 44040901). За результатами проведених торгів переможцем визначено ТОВ "Будівельна група «Альфабуд» з ціновою пропозицією 56 910 192,06 грн., з яким Департаментом укладено договір виконання будівельно-монтажних робіт з капітального ремонту №406/11-21 від 18.11.2021 на суму 56 910 192,06 грн. (далі - Договір).
За умовами п.п. 1.1., 1.2. Договору Генеральний підрядник забезпечує відповідно до проектно-кошторисної документації та умов Договору виконання будівельно-монтажних робіт з капітального ремонту по об`єкту (далі – об`єкт): Капітальний ремонт Комунального закладу "Дошкільний навчальний заклад (ясла-садок) № 295" Криворізької міської ради за адресою: мікрорайон Сонячний, 3-Б, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область (ДК 021:2015:45453000-7 Капітальний ремонт і реставрація).
Генпідрядник розпочинає виконання робіт у строк, що не перевищує 10 днів з дня укладання договору і завершить виконання робіт до 30.12.2022. (п. 1.4). Строк дії договору до 30.12.2022 (п. 16.1).
Пунктом 11.7 Договору передбачено, що Замовник при наявності бюджетних коштів на розрахунковому рахунку, протягом 10 (десяти) робочих днів перераховує Генеральному підряднику аванс у розмірі не більше 30% від вартості річного обсягу робіт за цим Договором згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 27.12.2001 № 1764 «Про затвердження Порядку державного фінансування капітального будівництва (зі змінами), постанови Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1070 «Деякі питання здійснення розпорядниками (одержувачами) бюджетних коштів попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти» (зі змінами), та з урахуванням обмежень визначених постановою Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 № 641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (зі змінами) і відповідно до Положення про здійснення попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються в поточному бюджетному періоді 2021 року (далі –Положення), затвердженого наказом Департаменту капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації від 18.02.2021 № 26-ОД.
Використаний аванс погашається на підставі актів виконаних робіт по формі № КБ-2в, підписаного уповноваженими представниками сторін (п. 11.8).
Пунктом 11.9. Договору передбачено, що Генпідрядник, згідно постанови Кабінету Міністрів України № 1764 від 27.12.2001 (зі змінами), від 04.12.2019 № 1070 (зі змінами), з урахуванням обмежень визначених постановою Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 № 641 (зі змінами) та відповідно до Положення про здійснення попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються в поточному бюджетному періоді 2021 року, затвердженого наказом Департаменту капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації від 18.02.2021 № 26-ОД, зобов`язується використати одержаний аванс на придбання матеріалів, конструкцій, виробів протягом трьох місяців після одержання авансу. По закінченні зазначеного терміну невикористані суми авансу повертаються Замовнику з нарахуванням річної відсоткової плати на рівні облікової ставки НБУ із застосуванням коефіцієнта 1,2 за кожний день прострочення.
Додатковою угодою №2 від 20.01.2022 сторонами внесено зміни до Договору, відповідно до яких викладеного пункти 1.4 та 16.1 Договору в наступній редакції: 
« 1.4. Генеральний підрядник розпочне виконання Робіт у строк, що не перевищує 10 днів з дня укладання договору і завершить виконання робіт до 30.12.2023». 
« 16.1. Цей договір вважається укладеним і набирає чинності з моменту його підписання Сторонами та скріплення печатками Сторін і діє до 30.12.2023 року, а у частині розрахунків до повного виконання Сторонами своїх зобов`язань за цим Договором. Строком договору є час, протягом якого Сторони будуть здійснювати свої права та виконувати свої обов`язки відповідно до Договору».
Розділ 18 Договору «Місцезнаходження та банківські реквізити сторін» викладено у новій редакції.
Пункт 2.1.1. Договору викладено у наступній редакції: «п. 2.1.1 вартість виконаних будівельно-монтажних робіт у 2021 році складає – 0 грн. 00 коп., у т.ч. ПДВ 20% - 0 грн. 00 коп.».
Договір доповнено підпунктом наступного змісту:
« 2.1.2. капітальні видатки на 2022 рік складають 19 407 498 грн. 00 коп., у т.ч. ПДВ 20% - 2 234 583 грн. 00 коп. У тому числі за рахунок коштів: - обласного бюджету – 19 407 498 грн. 00 коп., у т.ч ПДВ 20% - 2 234 583 грн. 00 коп.
Договір доповнено додатками 7, 8, 9: «Додаток 7 Договірна ціна на 2022 рік», «Додаток 8. Календарний графік на 2021-2023 роки», «Додаток 9. План фінансування на 2021-2023 роки».
Пункти 11.7 та 11.9 розділу 11 Договору викласти у новій редакції:
«п. 11.7. Замовник при наявності бюджетних коштів на розрахунковому рахунку, протягом 10 (десяти) робочих днів перераховує Генеральному підряднику аванс у розмірі не більше 30% від вартості річного обсягу робіт за цим Договором згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 27.12.2001 № 1764 «Про затвердження Порядку державного фінансування капітального будівництва (зі змінами), постанови Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1070 «Деякі питання здійснення розпорядниками (одержувачами) бюджетних коштів попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти» (зі змінами), та з урахуванням обмежень визначених постановою Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 № 641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (зі змінами) і відповідно до Положення про здійснення попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються в поточному бюджетному періоді 2022 року (далі – Положення), затвердженого наказом Департаменту капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації від 04.01.2022 № 2-ОД».
«п.11.9. Генпідрядник, згідно постанови Кабінету Міністрів України № 1764 від 27.12.2001 (зі змінами), від 04.12.2019 № 1070 (зі змінами), з урахуванням обмежень визначених постановою Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 № 641 (зі змінами) та відповідно до Положення про здійснення попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються в поточному бюджетному періоді 2022 року, затвердженого наказом Департаменту капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації від 04.01.2022 № 2-ОД, зобов`язується використати одержаний аванс на придбання матеріалів, конструкцій, виробів протягом трьох місяців після одержання авансу. По закінченні зазначеного терміну невикористані суми авансу повертаються Замовнику з нарахуванням річної відсоткової плати на рівні облікової ставки НБУ із застосуванням коефіцієнта 1,2 за кожний день прострочення».
Відповідно до п. 11 ця додаткова угода набирає чинності з моменту її підписання сторонами.
На виконання п. 11.7. Договору від 21.12.2021 №406/11-21 від 18.11.2021 (у редакції додаткової угоди №2 від 20.01.2022) Департаментом 02.02.2022 на рахунок ТОВ «Будівельна група «Альфабуд» здійснено попередню оплату на строк до трьох місяців (аванс) для придбання і постачання необхідних для виконання робіт матеріалів, конструкцій, виробів по вищезазначеному об`єкту на суму 5 822 249 грн., що підтверджено платіжним дорученням від 01.02.2022 №93 на суму 5 822 249 грн.(т.1, зв.бік. а.с. 79).
Прокурор вказує, що, з урахуванням положень п. 11.9. Договору (в редакції Додаткової угоди №2 від 20.01.2022), у випадку невикористання вказаної суми попередньої оплати протягом 3 місяців, тобто до 02.05.2022 включно, вона підлягала поверненню Генеральним підрядником на користь замовника з нарахуванням відсоткової плати на рівні облікової ставки Національного банку України із застосуванням коефіцієнта 1,2 за кожний день прострочення.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.10.2022 у справі № 160/12032/22, розміщеного в Єдиному державному реєстрі судових рішень, встановлено, що сторонами до Договору № 406/11-21 від 18.11.2021 укладено додаткову угоду № 5 від 11.04.2022, якою передбачено продовження строку виконання зобов`язань щодо використання одержаного авансу. У зв`язку з продовженням строку використання авансу ТОВ «Будівельна група «Альфабуд» зобов`язується використати одержаний аванс протягом трьох місяців після одержання авансу, за виключенням періоду дії Указів Президента України про встановлення та продовження строку дії воєнного положення.
Як зазначено в рішенні, додаткову угоду № 5 від 11.04.2022 до Договору № 406/11-21 від 18.11.2021 було укладено відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану», у зв`язку з Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та Указами Президента України від 14.03.2022 № 133/2022, від 18.04.2022 № 259/2022 «Про продовження строку дії воєнного положення в Україні», на підставі повідомлення Торгово-промислової палати України щодо засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1, керуючись ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі», постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1070 «Деякі питання здійснення розпорядниками (одержувачами) бюджетних коштів попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти» (зі змінами), постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2001 1764 «Про затвердження Порядку державного фінансування капітального будівництва» та у зв`язку з виникненням об`єктивних обставин, що унеможливлювали виконання зобов`язань.
Прокурор зазначає, що вищезазначену Додаткову угоду № 5 від 11.04.2022, в порушення вимог ст. 10 Закону України «Про публічні закупівлі», в електронній системі закупівель не оприлюднено, тому її зміст достеменно невідомо.
Також Прокурор вказує, що наразі зобов`язання за Договором від 18.11.2021 №406/11-21 припинені, що підтверджується додатковою угодою №12 від 15.01.2024 відповідно до якої Замовник і Генпідрядник у зв`язку з істотною зміною обставин, якими Сторони керувалися при укладанні Договору, дійшли згоди розірвати Договір №406/11-21 від 18.11.2021 за згодою сторін у сумі 31 307 335 грн. 07 коп., у т.ч. ПДВ 20% - 5 217 889 грн. 18 коп., укладений між Замовником та Генпідрядником. Ця угода вважається укладеною і набирає чинності з моменту її підписання Сторонами та скріплення її печатками Сторін (п. 6 Угоди №12 від 15.01.2024).
З моменту набрання чинності цією Угодою зобов`язання Сторін, що виникли з Договору, припиняються і Сторони не вважають себе пов`язаними будь-якими правами та обов`язками, що виникли із Договором (п. 3 Угоди №12 від 15.01.2024). Сторони не мають права вимагати повернення того, що було виконане ними за Договором, до моменту його розірвання (п. 4 Угоди №№12 від 15.01.2024).
Прокурор зазначає, що внаслідок неправомірного укладення додаткової угоди №5 від 11.04.2022 до Договору, фактичне погашення авансу за ним у розмірі 5 822 249,00 грн. відбулося лише 04.11.2022 на суму 5 822 249,00 грн., що враховано в довідці КБ-3 та в актах виконаних будівельних робіт КБ-2 за листопад 2022 року та підтверджується листом Департаменту капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації від 04.11.2022 за вих. №1792/0/174-22 про врахування авансу.
У зв`язку з цим, Прокурор стверджує, що вбачаються ознаки безпідставного користування ТОВ «Будівельна група «Альфабуд» бюджетними коштами у сумі 5 822 249 грн. у період часу з 03.05.2022 по 03.11.2022, що очевидно свідчить про порушення майнових інтересів держави у бюджетній сфері.
Прокурор також вказує, що, як вбачається з рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.10.2022 у справі №160/12032/22, додаткову угоду № 5 від 11.04.2022 до Договору № 406/11-21 від 18.11.2021 було укладено, в т.ч. на підставі повідомлення Торгово-промислової палати України щодо засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1.
Крім того, із змісту інформації Департаменту капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації від 14.03.2025 за вих. № 619/0/174-25 та від 21.04.2025 за вих. №966/0/174-25, зміни до Договору щодо продовження строку використання Генеральним підрядником сум попередньої оплати внесено у зв`язку з виникненням обставин непереборної сили (введенням воєнного стану на території України) з посиланнями на загальний лист Торгово- промислової палати України щодо засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1, адресований всім, кого це стосується.
Також Департамент у вищезазначеній інформації зазначає про порушення логістичних ланцюжків постачання будівельних матеріалів, виробів та конструкцій, об`єктивні загрози життю та здоров`ю працівників, мобілізацію працівників, призначення комендантської години по всій території України, численні блок-пости по всій території України, які уповільнюють термін доставки товарів, закриття профільних магазинів для будівництва, сирени, під час яких працівники вимушені ховатися в бомбосховищах, все це унеможливлює виконання своїх конкретних зобов`язань під час дії воєнного стану в Україні.
Наведене, на думку Прокурора, вказує на те, що будь-яких обґрунтованих, законних підстав та документально підтверджених об`єктивних обставин для продовження строку використання Генеральним підрядником сум попередньої оплати за Договором №406/11-21 від 18.11.2021 на момент укладення додаткової угоди № 5 від 11.04.2022 не було.
Прокурор зазначає, що Лист ТПП України № 2024/02.0-7.1 від 28.02.2022, не можна вважати сертифікатом у розумінні ст.14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні». Лист ТПП України від 28.02.2022 є загальним офіційним документом та не містить ідентифікуючих ознак конкретного договору, виконання якого стало неможливим через наявність зазначених обставин. Позивач не позбавлений можливості звертатися до ТПП України та уповноважених нею регіональних ТПП за отриманням відповідного сертифіката про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), дотримуючись порядку, встановленого Регламентом ТПП України від 18.12.2014, саме за спірним зобов`язанням.
Лист ТПП України від 28.02.2022, яким визнано форс-мажорною обставиною військову агресію рф проти України, є загальним офіційним документом та не містить ідентифікуючих ознак конкретного договору, зобов`язання, виконання якого стало неможливим через наявність зазначених обставин. Отже цей лист не можна вважати сертифікатом у розумінні ст. 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні". А також такий лист не є документом, який був виданий за зверненням відповідного суб`єкта, для якого могли настати певні форс-мажорні обставини.
Прокурор стверджує, що додаткова угода №5 не містить посилань на об`єктивні обставини та належні докази на їх підтвердження, які б свідчили про неможливість своєчасного виконання Генеральним підрядником зобов`язань саме за Договором №406/11-21 від 18.11.2021. Наведене, на його думку, вказує на те, що будь-яких обґрунтованих, законних підстав та документально підтверджених об`єктивних обставин для продовження строку використання Генеральним підрядником сум попередньої оплати за Договором на момент укладення додаткової угоди №5 від 11.04.2022 не було.
Прокурор зазначає, що при укладенні додаткової угоди №5 до Договору сторонами порушено вимоги п. 4 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме внесено зміни до істотних умов Договору щодо продовження використання Генеральним підрядником сум попередньої оплати за відсутності документально підтверджених обставин, які б свідчили про неможливість своєчасного виконання зобов`язань за Договором. Укладення додаткової угоди №5 не відповідає також вимогам підзаконних нормативно-правових актів, які імперативно регламентують питання здійснення розпорядниками (одержувачами) бюджетних коштів попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти.
Крім того, Прокурор стверджує, що додаткова угода №5 до Договору, якими фактично продовжено строк використання попередньої оплати Генеральним підрядником на строк понад 3 місяці, суперечать також положенням Постанови КМУ №1070 від 04.12.2019, Постанови КМУ №641 від 22.07.2020 та Порядку державного фінансування капітального будівництва, затвердженого постановою КМУ від 27.12.2001 №1764.
Враховуючи те, що додаткова угода №5 від 11.04.2022 до Договору укладена з порушенням вимог ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі», постанов КМУ №1070 від 04.12.2019, №641 від 22.07.2020 та Порядку державного фінансування капітального будівництва, затвердженого постановою КМУ №1764 від 27.12.2001, тому Прокурор вважає, що відповідно до ст. ст. 16, 203, 215 ЦК України вказана додаткова угода підлягає визнанню недійсною в судовому порядку.
Використаний аванс погашається на підставі актів виконаних робіт по формі КБ-2в, підписаного уповноваженими представниками Сторін (п. 11.8 Договору) .
Згідно з п.11.9 Договору (в редакції додаткової угоди №2 від 20.01.2022) генеральний підрядник зобов`язується, згідно з Постановою КМУ та Положенням, використати одержаний аванс на придбання матеріалів, конструкцій, виробів протягом 3 (трьох) місяців після одержання авансу.
По закінченні зазначеного терміну, невикористані суми авансу повертаються Замовнику з нарахуванням річної відсоткової плати на рівні облікової ставки Національного банку України із застосуванням коефіцієнта 1,2, за кожний день прострочення.
На виконання п. 11.7. Договору 02.02.2022 Позивачем-2 на користь ТОВ «Будівельна група «Альфабуд» перераховано попередню оплату (аванс) за договором у розмірі 5 822 249,00 грн., що підтверджено платіжним дорученням №93 від 01.02.2022 на суму 5 822 249,00 грн.
Прокурор зазначає, що, урахуванням положень п. 11.9. Договору (в редакції Додаткової угоди №2 від 20.01.2022), у випадку невикористання вказаної суми попередньої оплати протягом 3 місяців, тобто до 02.05.2022 включно, вона підлягала поверненню Генеральним підрядником на користь замовника з нарахуванням пені.
Фактичне погашення авансу за ним у розмірі 5 822 249,00 грн. відбулося лише 04.11.2022 на суму 5 822 249,00 грн., що враховано в довідці КБ-3 та в актах виконаних будівельних робіт КБ-2 за листопад 2022 року та підтверджується листом Департаменту капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації від 04.11.2022 за вих.. №1792/0/174-22 про врахування авансу.
Прокурор вказує, що в період часу з 03.05.2022 по 03.11.2022 з боку Генерального підрядника за Договором – ТОВ «Будівельна група «Альфабуд» мало місце невиконання грошового зобов`язання щодо повернення суми попередньої оплати (авансу) у розмірі 5 822 249,00 грн. та протиправне користування чужими коштами у вказаному розмірі.
Враховуючи викладене, Прокурор просить стягнути з відповідача інфляційні втрати в сумі 733 141,38 грн., три відсотки річних в сумі 88 530,09 грн., а також пеню в сумі 786 721,44 грн. за вказаний період, що разом становить 1 608 392,91 грн. 
Суд першої інстанції, оцінивши наявні у справі докази та доводи сторін, за результатом розгляду справи дійшов висновку, що заявлені прокурором позовні вимоги є правомірними, обґрунтованими та підлягають задоволенню. При цьому суд зазначаючи, що Департамент капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації фактично усунувся від реалізації повноважень по захисту інтересів держави, територіальної громади міста, виконання функцій управління об`єктами комунальної власності, поклав витрати зі сплати судового збору на Департамент капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації в розмірі 10 861,55 грн. та Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельна група "АЛЬФАБУД" в розмірі 10 861,55 грн.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, оскаржуваному судовому рішенню та доводам апеляційної скарги, апеляційний суд зазначає наступне. 
Відповідно до ч. 1 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Апелянт оскаржує рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 14.10.2025 у справі № 904/2723/25 лише в частині розподілу судових витрат, а відтак апеляційне провадження здійснюється в межах вимог апеляційної скарги і колегією суддів не перевіряється законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в іншій (неоскаржуваній) частині.
Судом встановлено, що Керівник Криворізької центральної окружної прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Позивача-1: Дніпропетровської обласної державної адміністрації - обласної військової адміністрації, Позивача-2: Департаменту капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна група "АЛЬФАБУД" (далі - відповідач), в якій просить:
1. Визнати недійсною додаткову угоду №5 від 11.04.2022 до Договору №406/11-21 від 18.11.2021 на виконання будівельно-монтажних робіт з капітального ремонту по об`єкту “Капітальний ремонт Комунального закладу "Дошкільний навчальний заклад (ясла-садок) №295" Криворізької міської ради за адресою: мікрорайон Сонячний, 3-Б, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область (ДК 021:2015:45453000-7 Капітальний ремонт і реставрація), укладену між Департаментом капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації та ТОВ “Будівельна група “Альфабуд”.
2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю “Будівельна група “Альфабуд” на користь Департаменту капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації внаслідок несвоєчасного виконання грошового зобов`язання за Договором №406/11-21 від 18.11.2021 на виконання будівельно-монтажних робіт з капітального ремонту по об`єкту “Капітальний ремонт Комунального закладу "Дошкільний навчальний заклад (ясла-садок) №295" Криворізької міської ради за адресою: мікрорайон Сонячний, 3-Б, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область ДК 021:2015:45453000-7 Капітальний ремонт і реставрація) інфляційні втрати в сумі 733 141,38 грн., три відсотки річних в сумі 88 530,09 грн., а також пеню в сумі 786 721,44 грн., що разом становить 1 608 392,91 грн..
3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю “Будівельна група “Альфабуд” (49006, м. Дніпро, просп. Лесі Українки, буд. 36А, офіс 8; код ЄДРПОУ 43370616) на користь Дніпропетровської обласної прокуратури сплачений судовий збір (реквізити отримувача: 49044, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 38, МФО 820172, р/р UA228201720343160001000000291 в ДКСУ в м. Київ, код ЄДРПОУ 02909938, код класифікації видатків бюджету – 2800). 
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що при укладенні додаткової угоди №5 від 11.04.2022 до Договору №406/11-21 від 18.11.2021 сторонами порушено вимоги п. 4 ч. 5 ст. 41 Закону України “Про публічні закупівлі”, а саме внесено зміни до істотних умов Договору щодо продовження використання Генеральним підрядником сум попередньої оплати в розмірі 5 822 249,00 грн. за відсутності документально підтверджених обставин, які б свідчили про неможливість своєчасного виконання зобов`язань за Договором. 
18.06.2025 від Відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому просить у задоволені позовних вимог керівника Криворізької центральної окружної прокуратури Дніпропетровської області, який діє в інтересах держави в особі Дніпропетровської обласної державної адміністрації-обласної військової адміністрації та Департаменту капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна група "Альфабуд" відмовити в повному обсязі.
Задовольняючи позовні вимоги в повному обсязі, господарський суд виснував, що у цій справі прокурор, звертаючись з позовом до суду, дотримався передбачених чинним законодавством вимог для представництва інтересів держави, а його вимоги є належним чином обґрунтованими та підтверджені відповідними доказами.
При цьому судом враховано, що у цій справі прокурор, звертаючись з позовом до суду, дотримався передбачених чинним законодавством вимог для представництва інтересів держави. як вбачається з матеріалів справи, прокурор обґрунтовує свій позов в тому числі й неналежним здійсненням інтересів захисту держави Департаментом капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації, до компетенції якої належать такі повноваження.
Так, прокурор зазначає, що до звернення до суду з позовом, на адресу Департаменту капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації листом від 28.02.2025 за вих. №59-2059 вих-25 повідомлено Департамент капітального будівництва про наявність порушень інтересів держави внаслідок укладення додаткової угоди до Договору №406/11-21 від 18.11.2021.
У відповіді від 14.03.2025 за №619/0/174-25 Департамент повідомив про відсутність, на його думку, порушень інтересів держави у вказаних правовідносинах, а також про відсутність у прокурора підстав для вжиття заходів представницького характеру.
Також листом від 08.04.2025 за вих. №59-3273вих-25 повідомлено Дніпропетровську обласну військову адміністрацію про наявні порушення інтересів держави та витребувано інформацію про вжиття заходів щодо усунення таких порушень.
У відповіді від 21.04.2025 за вих. №966/0/174-25 Департамент за дорученням Дніпропетровської обласної військової адміністрації повідомив про відсутність, на його думку, будь-яких порушень під час укладення додаткової угоди №4 до Договору №406/11-21 від 18.11.2021, відсутність підстав для вжиття заходів щодо захисту інтересів держави, а також відсутність обставин, які б вказували на невиконання або неналежне виконання облдержадміністрацією та/або Департаментом своїх функцій щодо захисту майнових інтересів держави у бюджетній сфері.
Водночас, уповноважені органи на момент пред`явлення позову не повідомили прокурора про намір здійснювати захист інтересів держави у належний спосіб, про ініціювання проведення перевірки, службового розслідування та про конкретні, дієві заходи з метою недопущення порушення інтересів держави. 
Отже, позивачем-2 у відповідь на направлені прокурором листи та повідомлення у порядку статті 23 Закону України "Про прокуратуру" не вчинено дій щодо захисту інтересів держави у правовідносинах, які склалися щодо укладеного між відповідачами договору та відповідно не пред`явлено відповідного позову, що стало підставою для представництва прокурором інтересів держави у даній справі.
Таким чином, Департамент капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації фактично усунувся від реалізації повноважень по захисту інтересів держави, територіальної громади міста, виконання функцій управління об`єктами комунальної власності.
Невжиття компетентними органами жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідних органів. 
Суд першої інстанції кваліфікував дій позивача-2 як такі, внаслідок яких частково і виник спір, а відтак, керуючись ч. 9 ст. 129 ГПК України поклав судові витрати у справі порівну на позивача-2 та відповідача (по 10 861,55 грн з кожного).
Проте, стягуючи сплачений судовий збір з позивача-2 та відповідача в рівних частинах, суд дійшов помилкових висновків, які не відповідають обставинам справи.
Так, судові витрати - це передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи (до такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у п. 49 постанови від 27.11.2019 у справі № 242/4741/16-ц).
Стаття 123 ГПК України визначає види судових витрат, до яких належать судовий збір та витрати, пов`язані з розглядом справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Як передбачено ч. 1 ст. 129 ГПК України судовий збір покладається: 1) у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін; 2) у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. 
Згідно з ч. 4 ст. 129 ГПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Водночас, за приписами ч. 9 ст. 129 ГПК України у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору. 
Так, у даній справі, позовні вимоги було повністю задоволено, таким чином, зважаючи на вимоги прокурора, який просив стягнути сплачений судовий збір з Відповідача, суд першої інстанції мав у відповідності до п. 1 ч. 4 ст. 129 ГПК України покласти судові витрати Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна група «Альфабуд». 
Проте, суд першої інстанції відійшов від визначеного чинним процесуальним законодавством загального правила розподілу судових витрат, визначеного для таких випадків п. 1 ч. 4 ст. 129 ГПК України, та застосував ч. 9 ст. 129 ГПК України, яка передбачає, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.
Доходячи до таких висновків, суд зазначив про те, що Департамент фактично усунувся від реалізації повноважень по захисту інтересів держави, територіальної громади міста, виконання функцій управління об`єктами комунальної власності - невжиття компетентними органами жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідних органів.
Верховний Суд акцентував увагу на тому, що поняття "необґрунтованість дій позивача" не є тотожнім таким поняттям як "зловживання правом", "неправомірність дій" або ж "встановлення того, що спір виник внаслідок необґрунтованих дій позивача" (така правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 01.12.2022 у справі № 922/2017/17).
Разом з тим, матеріали справи не містять доказів, які б свідчили про зловживання Департаментом або його представниками процесуальними правами, отже дана норма частини статті 129 ГПК України не може бути застосована. 
Щодо неправильних дій сторони, внаслідок чого виник спір, то варто зауважити, що предметом спору у справі № 904/2723/25 є:
1) стягнення 3% річних, інфляційних втрат та пені з Відповідача внаслідок порушення останнім строку повернення попередньої оплати за Договором № 406/11-21 від 18.11.2021; 
2) визнання недійсної додаткової угоди № 5 від 11.04.2022.
Судом встановлено, що спір виник саме внаслідок несвоєчасного повернення авансу, що вказує на неправильність дій відповідача, а не позивача-2.
Зокрема, як зазначено в оскаржуваному рішенні: «Враховуючи, що сторонами не надано актів виконаних робіт за Договором № 406/11-21 від 18.11.2021 р. по формі № КБ-2в, які б підтверджували погашення авансу протягом трьох місяців з дня його одержання, судова колегія погоджується з доводами прокурора, що вказане підтверджує факт невикористання відповідачем отриманого авансу у визначений договором строк». 
Укладення ж додаткової угоди, яку в подальшому визнано судом недійсною, було обумовлено неможливістю відповідачем станом на 01.04.2022 (дату укладення додаткової угоди) забезпечити належне виконання своїх зобов`язань за договором у зв`язку з вторгненням військ російської федерації на територію України та порушенням логістичних ланцюжків постачання будівельних матеріалів, виробів та конструкцій, об`єктивні загрози життю та здоров`ю працівників, мобілізації працівників, призначенням комендантської години по всій території України, численними блок-постами по свій території країни, які уповільнюють термін доставки товарів, закриттям профільних магазинів для будівництва, сиренами під час яких працівники вимушені ховатися в бомбосховищах, але не всі будівельні майданчики обладнані бомбосховищами, а також відсутністю паливно-мастильних матеріалів, що, за твердженням відповідача, унеможливлює виконання Генпідрядником своїх конкретних зобов`язань під час дії воєнного стану в України, про що він вказував у листі від 02.03.2022 № 02/03-1. 
На думку ж суду першої інстанції, неправильність дій Департаменту полягала у невжитті заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, що суд кваліфікував як бездіяльність Департаменту.
Однак, диспозиція ч. 9 ст. 129 ГПК України передбачає можливість покладення на сторону судових витрат повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору, у разі якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, а не бездіяльності, зокрема щодо невжиття компетентними органами заходів для захисту інтересів держави, як про це виснував суд. 
Таким чином, правові підстави стверджувати, що спір у даній справі виник через неправильні дії Департаменту капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації – відсутні, що унеможливлює застосування норм ч. 9 ст. 129 ГПК України.
Тобто оскаржуване рішення в частині розподілу судових витрат не відповідає положенням закону, адже такі мали бути покладені на відповідача в повному обсязі.
Підсумовуючи усе вищенаведене, колегія суддів зауважує, що відповідно до ст. 236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Принцип справедливості судового розгляду (ст. 6 Конвенції) в рішеннях ЄСПЛ трактується як належне відправлення правосуддя, право на доступ до правосуддя, рівність сторін, змагальний характер судового розгляду справи, обґрунтованість судового розгляду тощо.
У справі Bellet v. France Суд зазначив, що: «стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права". 
Завданням національних судів є забезпечення належного вивчення документів, аргументів і доказів, представлених сторонами (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Ван де Гурк проти Нідерландів").
ЄСПЛ неодноразово висловлював позицію стосовно того, що одним із елементів права на справедливий суд є право на виправлення судової помилки, включаючи право на скасування неправосудного рішення та прийняття правового рішення по справі.
Суд має пересвідчитися, чи провадження в цілому, включаючи спосіб збирання доказів, було справедливим, як того вимагає п. 1 ст. 6 Конвенції (див., mutatismutandis, рішення у справі «Шенк проти Швейцарії» (Schenk v. Switzerland) від 12.07.1988, серія A № 140, с. 29, п. 46).
Відповідно до п. 48 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Мала проти України" від 03.07.2014, остаточне 17.11.2014: "Більше того, принцип справедливості, закріплений у статті 6 Конвенції, порушується, якщо національні суди ігнорують конкретний, доречний та важливий довід, наведений заявником (див. рішення у справах "Проніна проти України" (Pronina v. Ukraine), заява № 63566/00, п. 25, від 18.07.2006, та "Нечипорук і Йонкало проти України" (Nechiporuk and Yonkalo v. Ukraine), заява № 42310/04, п. 280, від 21.04.2011). 
Як передбачено п. 2 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.
Згідно ч. 1 та 2 ст. 277 ГПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) нез`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, встановленим обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.
За таких умов, доводи апелянта про порушення судом першої інстанції норм процесуального права знайшли своє підтвердження, колегією суддів встановлено наявність правових та фактичних підстав для зміни рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 14.10.2025 в частині розподілу судових витрат шляхом викладення абзаців 4 та 5 резолютивної частини в наступній редакції:
«Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю “Будівельна група “Альфабуд” (49006, м. Дніпро, просп. Лесі Українки, буд. 36А, офіс 8; код ЄДРПОУ 43370616) на користь Дніпропетровської обласної прокуратури ((реквізити отримувача: 49044, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 38, МФО 820172, р/р UA228201720343160001000000291 в ДКСУ в м. Київ, код ЄДРПОУ 02909938, код класифікації видатків бюджету – 2800) 21 723,11 грн судового збору, про що видати наказ».
Керуючись ст.ст. 123, 129, 236, 269, 275, 277, 282 Господарського процесуального кодексу України, апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Департаменту капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 14.10.2025 у справі № 904/2723/25 задовольнити.
Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 14.10.2025 у справі №904/2723/25 в частині розподілу судових витрат змінити, виклавши абзаци 4 та 5 резолютивної частини в наступній редакції:
«Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю “Будівельна група “Альфабуд” (49006, м. Дніпро, просп. Лесі Українки, буд. 36А, офіс 8; код ЄДРПОУ 43370616) на користь Дніпропетровської обласної прокуратури ((реквізити отримувача: 49044, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 38, МФО 820172, р/р UA228201720343160001000000291 в ДКСУ в м. Київ, код ЄДРПОУ 02909938, код класифікації видатків бюджету – 2800) 21 723,11 грн судового збору, про що видати наказ».
Видачу наказу на виконання постанови доручити Господарському суду Дніпропетровської області.
В решті рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 14.10.2025 у справі №904/2723/25 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, порядок і строки оскарження визначені ст.ст. 286-289 Господарського процесуального кодексу України.
Повний текст постанови підписано 24.03.2026

Головуючий суддя В.Ф. Мороз

Суддя О.Г. Іванов

Суддя А.Є. Чередко