РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

м. Вінниця
12 лютого 2026 р.  Справа № 120/17099/25

Вінницький окружний адміністративний суд у складі
головуючого судді Комара П.А., 
за участі 
секретаря судового засідання: Товстун Н.М. 
представника позивача: Покотило М.Б.
представника відповідача: Франчук І.О. 

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу
за позовом: Тростянецької селищної комунальної установи з благоустрою
до: Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Товариства з обмеженою відповідальністю "НПО НТ Будшляхмаш"
про: визнання протиправним та скасування рішення

ВСТАНОВИВ:
До Вінницького окружного адміністративного суду надійшов позов Тростянецької селищної комунальної установи з благоустрою до Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування рішення.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що у межах процедури закупівлі UA-2025-10-22-010575-a Відповідачем в електронній системі закупівель оприлюднено висновок про результати моніторингу, яким констатовано нібито порушення позивачем вимог абзацу 2 підпункту 2 пункту 44 Особливостей, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178, а саме - невідхилення тендерної пропозиції учасника, що начебто не відповідала умовам технічної специфікації. У висновку зазначено, що пропозиція Учасника не підтверджує окремі технічні характеристики сміттєвоза, зокрема: наявність рульового управління з гідропідсилювачем; систем безпеки руху ESC/ESP; мінімального радіуса повороту не більше 7,5 м; підлоги бункера зі сталевого листа товщиною не менше 4 мм; бічних стінок бункера зі сталевого листа товщиною не менше 3 мм. На підставі наведеного Відповідач зобов`язав Позивача вжити заходів щодо усунення встановленого порушення шляхом припинення зобов`язань за договором, у тому числі із застосуванням наслідків недійсності/нікчемності правочину, а також протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що підтверджують вжиття таких заходів. Фактично Відповідач вимагає припинити дію вже виконаного договору та повернути сторони у первісний стан, незважаючи на те, що товар поставлений, прийнятий, оплачений, використовується за цільовим призначенням та відповідає потребам територіальної громади. Позивач не погоджується з оскаржуваним висновком, вважає його протиправним, а тому звернувся до суду з цим позовом.
Ухвалою суду від 16.12.2025 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.
17.12.2025 представник відповідача подав до суду заперечення щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та просив суд перейти до розгляду справи в порядку загального позовного провадження.
24.12.2025 представник третьої особи подав до суду пояснення щодо предмету спору в яких просив позов задовольнити. Зазначив, що спірний висновок в зобов`язальній частині не відповідає принципу "пропорційності", оскільки вимога припинити зобов`язання в односторонньому порядку із переможцем публічної закупівлі може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору та матиме негативні наслідки для репутації позивача.
29.12.2025 представник відповідача подав до суду відзив на позовну заяву згідно якого проти позову заперечив та просив у його задоволенні відмовити. Зазначено, що моніторингом установлено у складі тендерної пропозиції ТОВ «Будшляхмаш» відсутня інформація, яка підтверджує заявлені показники окремих технічних параметрів сміттєвоза та обладнання, а саме щодо: ваги обладнання та ваги завантажувального сміття (пп. 2.24, 2.25), вантажопідйомності шасі (п. 2.10), наявності систем безпеки (ASR, ESC, ESP) (пп. 2.15, 2.16), рульового управління (п. 2.14), мінімального радіуса повороту (п. 2.18), наявності круїз-контролю, пневматичного сидіння водія, електричного приводу склопідіймачів, регулювання рульової колонки за нахилом та вильотом, центрального замка (п. 2.12), тахографа та набору інструментів (п. 2.47). На цій підставі зроблено висновок про порушення вимог пункту 1 Додатку № 2 до тендерної документації. На думку Управління, доводи Позивача, викладені на сторінках 7-8 позовної заяви, не спростовують встановленого порушення та суперечать як вимогам власної тендерної документації, так і вимогам абзацу 2 підпункту 2 пункту 44 Особливостей. Зокрема, Управління зазначає, що відповідно до пункту 18 частини 1 статті 1 Закон України «Про публічні закупівлі» переможець процедури закупівлі - це учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, визначеним у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір за результатами переговорної процедури закупівлі. Крім того, замовник на стадії розроблення та затвердження тендерної документації не обмежений у праві визначати всі необхідні, на його думку, умови, які дають змогу максимально ефективно оцінити тендерні пропозиції учасників щодо їх відповідності предмету закупівлі. Згідно з пунктом 31 частини 1 статті 1 Закон України «Про публічні закупівлі» тендерна документація - це документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель. 
Водночас Закон № 922 та Особливості не наділяють учасників процедури закупівлі правом на власний розсуд тлумачити умови тендерної документації в частині вибіркового виконання окремих її положень або самостійно визначати обсяг і форму документів, які подаються у складі тендерної пропозиції для підтвердження відповідності встановленим вимогам. З огляду на наведені приписи законодавства, тендерні пропозиції всіх учасників процедури закупівлі повинні подаватися у повній відповідності до умов тендерної документації.
Ухвалою суду від 05.01.2026 суд перейшов до розгляду справи в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання у справі на 21.01.2026. 
05.01.2026 позивач подав відповідь на відзив згідно якої заперечив проти доводів відповідача та просив суд позов задовольнити.
Відповідач скористався своїм правом та подав до суду 06.01.2026 заперечення на відповідь на відзив.
У підготовчому засіданні 21.01.2026 усною ухвалою із занесенням до протоколу судового засідання суд на місці ухвали закрити підготовче провадження у справи та призначити справу до судового розгляду по суті. Судове засідання у справі призначено на 04.02.2026 о 14:00 год. 
В судове засідання 21.01.2026 з`явились представники позивача і відповідача, які підтримали свої правові позиції і надали пояснення по суті справи.
Дослідивши надані сторонами докази, заслухавши пояснення представників сторін, суд встановив такі фактичні обставини та зміст спірних правовідносин.
Тростянецька селищна комунальна установа з благоустрою є комунальною установою, створеною Тростянецька селищна рада для здійснення функцій з благоустрою території Тростянецької територіальної громади, зокрема організації вивезення твердих побутових відходів, утримання доріг і зелених насаджень. Діяльність Установи спрямована на забезпечення належних умов проживання мешканців громади, санітарно-епідеміологічного благополуччя та екологічної безпеки. 
У межах виконання своїх повноважень як замовника у сфері публічних закупівель позивачем 22.10.2025 оголошено відкриті торги з особливостями (ідентифікатор UA-2025-10-22-010575-a) на закупівлю товару за кодом ДК 021:2015 – 34140000-0 «Великовантажні мототранспортні засоби» (автомобіль спеціального призначення – сміттєвоз із заднім завантаженням). Очікувана вартість закупівлі становила 3 500 000 грн, що зумовлено потребою в оновленні парку спеціальної техніки для забезпечення ефективного та безперебійного вивезення відходів із території селища Тростянець і прилеглих населених пунктів.
30.10.2025 електронна система закупівель Prozorro автоматично розкрила тендерну пропозицію учасника – Товариства з обмеженою відповідальністю «НПО НТ «Будшляхмаш», оскільки вона була єдиною. У зв`язку з цим, етап електронного аукціону не проводився, а процедура перейшла до етапу кваліфікації. 
Тендерна пропозиція Учасника, подана 05.11.2025, зокрема містила: Підписаний Додаток 2 «Технічні, якісні та кількісні вимоги до предмета закупівлі (технічна специфікація)» від 22.10.2025. Лист-погодження з Додатком 2 до тендерної документації від 23.10.2025. Сертифікат відповідності щодо індивідуального затвердження колісного транспортного засобу від 01.05.2025 № UA.020.04096-25, який підтверджує відповідність систем безпеки руху (ESC, ESP) та рульового управління з гідропідсилювачем. Лист від виробника сміттєвоза ТОВ «Спецбудмаш» від 23.10.2025 № 1322/1 про підтвердження поставки якісного та комплектного товару в кількості та строки, визначені тендерною документацією, з урахуванням технічної специфікації, зокрема щодо товщини підлоги бункера не менше 4 мм та бічних стінок не менше 3 мм. Лист від офіційного дистриб`ютора шасі JAC в Україні ТОВ «Джак Моторс Україна» від 23.10.2025 № 518 про можливість поставки шасі JAC N120. Лист-підтвердження від виробника шасі Anhui Jianghuai Automobile Group Co., Ltd. (торгова марка JAC) від 23.10.2025 (з перекладом від 24.10.2025) щодо виготовлення та поставки шасі JAC N120 у кількості 1 одиниці для офіційного дистриб`ютора в межах тендерної процедури UA-2025-10-22-010575-a, з підтвердженням відповідності технічним параметрам, зокрема мінімальному радіусу повороту не більше 7,5 м. Гарантійний лист від 23.10.2025 про надання під час поставки товару повного пакета документів для постановки техніки на облік відповідно до законодавства України, а також оригіналу сертифіката відповідності на одиницю товару. Інші документи, що підтверджують відсутність підстав для відмови в участі у процедурі закупівлі (довідки, аналогічні договори тощо).
13.11.2025 між Тростянецька селищна комунальна установа з благоустрою ( Замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «НПО НТ «Будшляхмаш» (Постачальник) укладено Договір № 738 про закупівлю (далі – Договір), який відповідає проєкту договору (Додаток 3 до тендерної документації). Відповідно до умов Договору: Постачальник зобов`язується поставити новий товар (сміттєвоз), якість якого відповідає вимогам чинних національних стандартів України (ДСТУ) та технічній специфікації, що є невід`ємною частиною Договору (п. 2.1). Комплектація товару повинна повністю відповідати пропозиції Учасника, поданій у процедурі закупівлі, та вимогам, встановленим Замовником у тендерній документації (п. 3.3). Постачальник передає Замовнику супутню документацію: посібник з експлуатації, сервісну книжку (формуляр), документи для реєстрації транспортного засобу в сервісних центрах Міністерства внутрішніх справ відповідно до чинного законодавства, завірену копію сертифіката якості або декларації відповідності на товар, видаткову накладну, акт приймання-передачі товару, а також підготовлену виробником фактичну калькуляцію собівартості товару (п. 5.5.1). Замовник має право відмовитися від прийняття та оплати товару неналежної якості чи комплектності, а також у разі відсутності супровідних документів, передбачених п. 5.5.1 Договору, або порушення строків поставки (п. 6.2.3). Зобов`язання за Договором припиняються належним виконанням, підтвердженим актом приймання-передачі товару та документом про повний розрахунок (п. 11.2). Товар – сміттєвоз СБМ-401/1 на шасі JAC N120 – був поставлений Постачальником, перевірений Позивачем на відповідність технічним вимогам (зокрема щодо наявності рульового управління з гідропідсилювачем, систем безпеки ESC/ESP, мінімального радіуса повороту не більше 7,5 м, товщини підлоги бункера не менше 4 мм і бічних стінок не менше 3 мм), прийнятий за актом приймання-передачі та оплачений у повному обсязі. 
Сміттєвоз зареєстрований у встановленому порядку, введений в експлуатацію та фактично використовується для вивезення твердих побутових відходів на території громади. 
10.11.2025 Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області видано наказ № 137-з про початок моніторингу процедури закупівлі UA-2025-10-22-010575-a. 
26.11.2025 Відповідачем оприлюднено в електронній системі закупівель Prozorro висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-10-22-010575-a (далі – Висновок), у якому зазначено встановлено порушення Позивачем абзацу другого підпункту 2 пункту 44 Особливостей, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (далі – Особливості № 1178). Зокрема, у Висновку за результатами моніторингу зазначено, що в поданих Учасником документах відсутня інформація, яка підтверджує заявлені ТОВ «НПО НТ «Будшляхмаш» технічні показники окремих параметрів сміттєвоза та його обладнання. Зокрема, Відповідач вказує на відсутність підтвердження щодо таких позицій технічної специфікації: ваги обладнання та ваги завантажувального сміття (пп. 2.24, 2.25); вантажопідйомності шасі (п. 2.10); наявності систем безпеки ASR, ESC, ESP (пп. 2.15, 2.16); рульового управління (п. 2.14); мінімального радіуса повороту (п. 2.18); наявності круїз-контролю, пневматичного сидіння водія, електричного приводу склопідіймачів, регулювання рульової колонки за нахилом і вильотом, центрального замка (п. 2.12); тахографа та набору інструментів (п. 2.47). 
З огляду на встановлене порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статями 5 та 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" та статтею 8 Закону України " Про публічні закупівлі" Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором та протягом п`яти днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, які свідчать про вжиття таких заходів.
Позивач не погоджується із висновком Управління, вважає його протиправним, а тому вернувся до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон №2939-XII).
Відповідно до частини першої статті 1 вказаного Закону здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
Згідно з пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року №43 (зі змінами і доповненнями), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи (пункт 7 Положення).
Як визначено частиною першою статті 2 Закону №2939-XII, головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі (частина друга статті 2 Закону №2939-XII).
Контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування (стаття 5 цього ж Закону).
Таким чином, Держаудитслужба здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи, зокрема Управління Південного офісу Держаудитслужби у Миколаївській області.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон №922-VIII).
Як установлено частиною першою статті 8 Закону №922-VIII, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
У пункті 14 частини першої статті 1 Закону №922-VIII наводиться визначення поняття «моніторинг процедури закупівлі». Ним є аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
З огляду на наведені приписи суд встановив, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель проведено відповідачем як уповноваженим органом і у межах наданих йому повноважень.
Надаючи оцінку змісту Висновку від 26.11.2025 в частині встановлення порушень при здійснені закупівлі № UA-2024-08-08-000820- а, суд враховує, що порядок та умови здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі» із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування визначені Особливостями здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 р. № 1178 (далі Особливості № 1178).
Пунктом 28 Особливостей № 1178 встановлено, що тендерна документація формується замовником відповідно до вимог ст. 22 Закону №922-VIII з урахуванням Особливостей.
Відповідно до норм і положень Закону №922-VIII, з урахуванням Особливостей № 1178 в редакції, що діяла на дату оприлюднення оголошення про проведення відкритих торгів, позивачем була розроблена тендерна документація.
Відповідно до п.п.2 п. 41 Особливостей №1178 замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель, зокрема, у разі, коли: тендерна пропозиція не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону.
Абзацом першим частини третьої статті 22 Закону № 922-VIII визначено, що тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Повертаючись до обставин цієї справи суд зазначає, що Тростянецька селищна комунальна установа з благоустрою у пункті 1 Додатку № 2 до тендерної документації встановила, що запропонований товар повинен відповідати технічним, якісним та кількісним характеристикам предмета закупівлі, визначеним у таблиці 2 Додатку № 2 до тендерної документації, або мати кращі показники. Крім того, Замовником було передбачено обов`язок учасника підтвердити відповідність технічних характеристик запропонованого обладнання вимогам технічного завдання шляхом надання технічних документів виробника (експлуатаційної документації), а саме: настанови з експлуатації, інструкції, технічного опису, технічних умов або інших документів українською мовою, що містять відповідну інформацію. Такі документи мали бути подані у складі тендерної пропозиції у вигляді файлу, відсканованого з оригіналу паспорта (або інструкції користувача чи іншого документа українською мовою), а також зображення (проспекту), що підтверджує зазначені технічні характеристики.
Товариством з обмеженою відповідальністю «НПО НТ «Будшляхмаш» у складі тендерної пропозиції надано заповнену таблицю 2 (файл «Технічна частина пропозиції Додаток 2.pdf») із зазначенням технічних характеристик сміттєвоза із заднім завантаженням СБМ 401/1 на шасі JAC N120, який пропонувався до поставки. Зокрема, у таблиці зазначено: вантажопідйомність шасі – 8175 кг (п. 2.10); тип кабіни: безкапотна, 3 місця, спальне місце (відкидне), кондиціонер, круїз-контроль, пневматичне сидіння водія, радіоприймач + MP3, антена, динаміки, дзеркала заднього виду з підігрівом, електричний привід склопідіймачів, рульова колонка регульована за нахилом і вильотом, підніжка з антиковзким покриттям, центральний замок (п. 2.12); рульове управління з гідропідсилювачем (п. 2.14); гальмівна система пневматична з ABS, ASR (п. 2.15); системи безпеки руху ESC, ESP (п. 2.16); мінімальний радіус повороту – 7,5 м (п. 2.18); вага обладнання – 4235 кг (п. 2.24); вага завантажувального сміття – 3795 кг (п. 2.25); підлога бункера – лист зі сталі товщиною 4 мм (п. 2.27); бічні стінки бункера – лист зі сталі товщиною 3 мм (п. 2.28); наявність обладнання та комплектуючих: механізм завантаження контейнера, запобіжник приймального бункера, задня фара для нічних операцій, сигнал попередження водія, сходинки та тримачі безпеки, накладки на бічні стінки приймального бункера, резервуари для брудної води (у передній частині кузова та в приймальному бункері), камера заднього огляду, система блокування роботи приймального бункера під час перебування оператора на допоміжній сходинці, світлодіодний проблисковий маячок, тахограф, машинний дорожній комплект (запасне колесо, домкрат, набір інструментів, вогнегасник) (п. 2.47).
Крім того, ТОВ «Будшляхмаш» у складі тендерної пропозиції надало технічні документи виробника сміттєвоза – ТОВ «Спецбудмаш», а саме: керівництво з експлуатації (паспорт) сміттєвоза із заднім завантаженням СБМ 401/1 на шасі JAC N120 (файл «Паспорт сміттєвоз СБМ-401-1 10м3 на шасі JAC N120.pdf»); сертифікат відповідності щодо індивідуального затвердження колісного транспортного засобу від 01.05.2025 № UA.020.04096-25 (файл «Сертифікат відповідності СБМ-401_1 JAC N120.pdf»). 
Таким чином, у складі тендерної пропозиції були надані як заповнена технічна специфікація із конкретними показниками, так і технічна документація виробника, що підтверджує характеристики запропонованого товару.
В той час, в наданих у складі тендерної пропозиції документах відсутня інформація, яка підтверджує заявлені ТОВ «НПО НТ «Будшляхмаш» показники окремих параметрів сміттєвоза та його обладнання. Зокрема, щодо таких позицій технічної специфікації: ваги обладнання та ваги завантажувального сміття (пп. 2.24, 2.25); вантажопідйомності шасі (п. 2.10); наявності систем безпеки ASR, ESC, ESP (пп. 2.15, 2.16); рульового управління (п. 2.14); мінімального радіуса повороту (п. 2.18); наявності круїз-контролю, пневматичного сидіння водія, електричного приводу склопідіймачів, регулювання рульової колонки за нахилом і вильотом, центрального замка (п. 2.12); тахографа та набору інструментів (п. 2.47).
Позивач зазначає, що відповідач у своїй оцінці виходить із формального підходу, фактично ототожнюючи відсутність окремого документа з нібито відсутністю технічної можливості Постачальника поставити товар із заявленими характеристиками.
Відповідно до пункту 18 частини 1 статті 1 Закону України № 922, переможцем процедури закупівлі визнається учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, визначеним у тендерній документації, є найбільш економічно вигідною, і якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір за результатами застосування переговорної процедури закупівлі. Крім того, замовник на стадії розроблення та затвердження тендерної документації має право зазначати всі необхідні умови, що дозволяють максимально ефективно оцінити подані учасниками тендерні пропозиції щодо їх відповідності предмету закупівлі. 
Згідно з пунктом 31 частини 1 статті 1 Закону № 922, тендерна документація – це документація щодо умов проведення тендеру, яка розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель. 
Водночас Закон № 922 та Особливості не наділяють учасників процедури закупівлі правом на власний розсуд трактувати умови тендерної документації, вибірково виконувати окремі пункти чи визначати обсяги інформації та форму документів, які вони подаватимуть для підтвердження відповідності умовам тендерної документації. 
Отже, усі учасники процедури закупівлі зобов`язані подавати тендерні пропозиції у повній відповідності до умов тендерної документації, без вибірковості чи довільного трактування її положень.
Суд наголошує, що ненадання документів, передбачених тендерною документацією, свідчить про те, що тендерна пропозиція третьої особи не відповідала умовам закупівлі з огляду на її неповноту. 
Суд зазначає, що пунктом 44 Особливостей №1178 імперативно визначені наступні умови та зобов`язання: якщо тендерна пропозиція не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих особливостей, замовник відхиляє тендерну пропозицію.
Аналізуючи зміст цієї норми суд погоджується з відповідачем, що вона встановлює обов`язок, а не право замовника відхилити тендерну пропозицію, яка не відповідає умовам технічної документації.
За таких обставин, суд доходить висновку, що наслідком відсутності у складі тендерної пропозиції третьої особи документів, наявність яких визначена тендерною документацією замовника як обов`язкова, повинно було стати відхилення тендерної пропозиції.
Вирішуючи питання про правомірність визначеного Висновком від 26.11.2025 способу усунення порушення, зокрема, щодо відповідності висновку в цій частині критерію пропорційності, суд зазначає наступне.
Спірним висновком відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язання за договором та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель.
Відповідно до частини восьмої статті 8 Закону № 922-VIII, протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
При цьому, частиною восьмою статті 8 Закону № 922-VIII визначено порядок дій замовника публічної закупівлі, у разі виявлення за наслідками проведення моніторингу порушень чинного законодавства при здійсненні публічної закупівлі.
Законодавцем диспозитивно визначено варіанти правомірної поведінки замовника при усунені порушень, зазначених у висновку, зокрема, шляхом оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументованих заперечень до висновку, або інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Отже, виходячи із структури та змісту частини восьмої статті 8 Закону № 922-VIII, саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.
Враховуючи вищевикладене, Законом N 922-VIII на відповідача покладений обов`язок зазначити три варіанти правомірної поведінки, а замовнику надано право вибору.
Зокрема, у оскаржуваному висновку відповідач зобов`язав замовника здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору.
На думку суду, такий варіант усунення порушення направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан.
У разі не дотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону № 922-VIII повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим.
Отже, у разі дотримання вимог Закону № 922-VIII відносини між переможцем закупівлі та замовником взагалі б не виникли та договір про закупівлю не було б укладено.
Верховним Судом у постановах від 02 березня 2023 року у справі № 160/4436/21 та від 26 жовтня 2022 року у справі № 420/693/21 досліджувалося питання щодо зобов`язання усунення виявлених під час проведення моніторингу недоліків в оформленні тендерної документації у запропонований в оскаржуваному висновку про результати моніторингу закупівлі спосіб шляхом розірвання договору.
У вказаних постановах зазначено, що відповідно до пункту 3 розділу ІІІ Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 08 вересня 2020 року № 552 у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Відповідно до частини першої статті 41 Закону № 922 договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Статтею 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Відповідно до частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.
Згідно з частиною першою статті 215 Цивільного кодексу України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою статті 203 цього Кодексу.
Таким чином, укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому не відхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору, є підставою для розірвання такого договору.
Тобто вимоги, зазначені у спірному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі шляхом розірвання договору, підлягають виконанню.
Аналогічні висновки були висловлені Верховним Судом у справах №420/693/21 (постанова від 26 жовтня 2022 року), №200/100092/20 (постанова від 10 листопада 2022 року), №280/8475/20 (постанова від 24 січня 2023 року), №260/2993/21 (постанова від 31 січня 2023 року), №520/6848/21 (постанова від 09 лютого 2023 року), № 160/18075/22 (постанова від 22 лютого 2024 року).
Окрім того, Верховний Суд у постанові від 22 лютого 2024 року у справі № 160/18075/22 наголошує, що проведення публічних закупівель, в першу чергу, направлене на забезпечення потреб держави, територіальних громад або об`єднаних територіальних громад. Отже, укладаючи договір за результатами проведення публічної закупівлі, держава фактично має право контролю за проведенням закупівлі, враховуючи і етап укладення та виконання договору.
Відповідно до приписів Закону №2939-XII вказаний контроль держава здійснює через органи державного фінансового контролю шляхом проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Пунктами 7, 8, 10 Закону №2939-XII визначено, зокрема, право органу державного фінансового контролю:
- пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства;
- порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства;
- у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства;
- звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів;
- звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.
З аналізу вищенаведених правових норм вбачається, що орган фінансового контролю має право як висувати замовникам обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення порушень шляхом припинення зобов`язань за укладеним договором, так і право на ініціювання питання про визнання договору недійсним. У свою чергу, статтею 43 Закону №922 регламентовано вичерпний перелік підстав для автоматичного визнання договору закупівлі нікчемним. Також орган фінансового контролю має право звертатися до суду лише у визначених випадках: у разі невиконання підконтрольною установою висунутих вимог, або у випадку не здійснення повернення коштів у дохід держави.
Отже, чинним законодавством встановлено дискрецію органу державного фінансового контролю щодо визначення форми усунення встановлених порушень в залежності від виду цих порушень. Окрім того, враховуючи, що при укладенні договорів за результатами публічних закупівель використовуються саме бюджетні кошти, то лише держава через свій відповідний орган має повноваження щодо обрання форми припинення нецільового використання цих коштів.
Враховуючи сталу практику Верховного Суду у цій категорії справ, суд зауважує, що Держаудитслужба мала повноваження щодо визначення одного із варіантів усунення встановлених порушень як розірвання договору.
Відповідач конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, встановив спосіб усунення виявлених під час моніторингу, що свідчить про його чіткість та визначеність. Отже, вимоги, зазначені в оскаржуваному висновку про усунення порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, підлягали виконанню.
Приймаючи до уваги зазначене, суд відхиляє посилання позивача і третьої особи щодо порушення відповідачем вимог пропорційності при прийнятті спірного рішення, а саме невідповідності між встановленим незначним порушенням і наслідками для сторін договору від у вигляді значних втрат. 
З огляду на вищевикладене суд не знаходить підстав для визнання оскаржуваного позивачем висновку таким, що підлягає скасуванню.
Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню. 
Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:
У задоволенні позову відмовити.
Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.
Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення (ухвалу) суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. 
Інформація про учасників справи:
Позивач: ТРОСТЯНЕЦЬКА СЕЛИЩНА КОМУНАЛЬНА УСТАНОВА З БЛАГОУСТРОЮ (24300, Вінницька обл., Гайсинський р-н, с-ще Тростянець, вул. Соборна, буд. 77, код ЄДРПОУ 38813548)
Відповідач: Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області (21100, Вінницька обл., м. Вінниця, вул. Хмельницьке шосе, 7, код ЄДРПОУ 40919605)
Повний текст рішення виготовлено 26.02.2026.

Суддя Комар Павло Анатолійович