ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
вул. Давидюка Тараса, 26А, м. Рівне, 33013, тел. (0362) 62 03 12, код ЄДРПОУ: 03500111,
e-mail: inbox@rv.arbitr.gov.ua, вебсайт: https://rv.arbitr.gov.ua

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"17" березня 2026 р. м. Рівне Справа № 918/496/25 
Господарський суд Рівненської області у складі судді А.Качура,
розглянув матеріали справи
за позовом: керівника Могилів-Подільської окружної прокуратури
в інтересах держави в особі: Могилів-Подільської міської ради
до відповідача 1: Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗЕ.ТЕК"
до відповідача 2: Комунального некомерційного підприємство "Могилів-Подільська окружна лікарня інтенсивного лікування" Могилів - Подільської міської ради
про: визнання недійсними додаткових угод та стягнення коштів в сумі 140 929,61 грн

секретар судового засідання: С.Коваль
представники:
від позивача: не з`явився
від відповідача 1: Ю.Маркович
від відповідача 2: не з`явився
від органу прокуратури: Л.Мельничук

ОПИС СПОРУ
Керівник Могилів-Подільської окружної прокуратури звернувся в інтересах держави в особі Могилів-Подільської міської ради до Господарського суду Рівненської області з позовом до відповідача 1: Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗЕ.ТЕК" та до відповідача 2: Комунального некомерційного підприємство "Могилів-Подільська окружна лікарня інтенсивного лікування" Могилів - Подільської міської ради про визнання недійсними додаткових угод та стягнення коштів в сумі 140 929,61 грн.

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 11 червня 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю "ЗЕ.ТЕК" та Комунальне некомерційне підприємство "Могилів-Подільська окружна лікарня інтенсивного лікування" Могилів - Подільської міської ради за результатами відкритих торгів уклали договір № 185/448 про постачання електричної енергії.
Відповідно до додатку 2 до договору ціна за 1 кВт/год. електричної енергії становить 5,724588 грн. з урахуванням ПДВ.
Надалі сторони неодноразово укладали додаткові угоди до договору, а саме: додаткова угода № 1 від 30.07.2024 на підставі якої підвищено ціну на електричну енергію з 5,724588 грн. за кВт/год до 7,1488548 грн. за 1 кВт/год. з урахуванням ПДВ, додаткова угода № 2 від 27.08.2024 на підставі якої підвищено ціну на електричну енергію з 7,1488548 грн. за кВт/год до 7,82832 грн. за 1 кВт/год. з урахуванням ПДВ, додаткова угода № 3 від 25.12.2024 на підставі якої загальний обсяг постачання електричної енергії за договором установлено в розмірі 139 645 кВт/год., а загальна ціна поставленої електричної енергії становила 940 339,70 грн.
В обґрунтування визнання недійсними додаткових угод №1 та №2 прокурор вказує, що укладаючи додаткову угоду № 1 від 30.07.2024 до договору, сторони порушили п. 19 Особливостей, оскільки не підтвердили коливання такої ціни на ринку, а сплачені на виконання недійсних угод кошти мають бути стягнуті на користь Могилів - Подільської міської ради в дохід місцевого бюджету.
У відзиві на позов відповідач (Товариство з обмеженою відповідальністю "ЗЕ.ТЕК") вказує, що звертаючись з даним позовом до суду, прокурор в порушення норм права, не визначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, а також не довів суду, що даний орган (органи) не здійснює або неналежним чином здійснює свої повноваження щодо захисту інтересів держави. Дані факти
підтверджують необґрунтованість підстав для представництва інтересів держави в суді.
Як підставу для підписання додаткової угоди № 1 від 30.07.2024, ТОВ "ЗЕ.ТЕК" надало для споживача повідомлення щодо зміни договору про постачання електричної енергії споживачу в зв`язку із істотною зміною обставин від 01.07.2024 №778/1 з відповідними аналітичними матеріалами з сайту АТ "Оператор ринку" (https://www.oree.com.ua/), згідно з яким обґрунтуванням підвищення ціни є інформація для порівняння за травень 2024 року за даними АТ "Оператора ринку", де середньозважена ціна 1МВт*год електричної енергії на РДН в Об`єднаній енергосистемі України становила 4 221,92 грн без ПДВ та послуг на передачу/розподіл (https://www.oree.com.ua/) та за червень 2024 року за даними АТ "Оператора ринку", де середньозважена ціна 1МВт*год електричної енергії на РДН в Об`єднаній енергосистемі України становила 5 403,38 грн (5,40338 грн за 1кВт*год) без ПДВ та послуг на передачу/розподіл (https://www.oree.com.ua/), відповідно до умов підпункту 7 пункту 7.1. та підпункту 2 пункту 13.1. договору. Тобто порівняння було проведено до базових періодів, які було визначено замовником в істотних умовах договору, а саме, що склалася за повний календарний місяць (травень місяць 2024 року), що передує даті оголошення закупівлі (або середньо ринкової ціни, згідно з якою вносились попередні зміни до договору, якщо такі зміни вже мали місце) та середньо ринкової ціни за одиницю товару за весь календарний місяць, протягом якого відбувалось дане коливання ціни за одиницю товару.
Підставою для підписання додаткової угоди № 2 від 27.08.2024, ТОВ "ЗЕ.ТЕК" надало для споживача повідомлення щодо зміни договору про постачання електричної енергії споживачу в зв`язку із істотною зміною обставин від 01.08.2024 №856 з відповідними аналітичними матеріалами з сайту АТ "Оператор ринку" (https://www.oree.com.ua/), згідно з яким обґрунтуванням підвищення ціни є інформація для порівняння за червень 2024 року за даними АТ "Оператор ринку" де середньозважена ціна 1МВт*год електричної енергії на РДН в Об`єднаній енергосистемі України становила 5 403,38 грн (5,40338 грн за 1кВт*год) без ПДВ та послуг на передачу/розподіл (https://www.oree.com.ua/) та липень 2024 року за даними АТ "Оператор ринку" середньозважена ціна 1МВт*год електричної енергії на РДН в Об`єднаній енергосистемі України становила 5 967,11 грн (5,96711 грн за 1кВт*год) без ПДВ та послуг на передачу/розподіл (https://www.oree.com.ua/), відповідно до умов підпункту 7 пункту 7.1. та підпункту 2 пункту 13.1. договору. Тобто порівняння було проведено до базових періодів, які було визначено замовником в істотних умовах договору, а саме що склалася за повний календарний місяць (травень місяць 2024 року), що передує даті оголошення закупівлі (або середньоринкової ціни, згідно з якою вносились попередні зміни до договору, якщо такі зміни вже мали місце) та середньоринкової ціни за одиницю товару за весь календарний місяць, протягом якого відбувалось дане коливання ціни за одиницю товару. Так, як попередні зміни до договору (згідно з додатковою угодою №1 від 30.07.2024) були внесенні з урахуванням цін які склалися в червні 2024 року відповідним базовим періодом для порівняння відповідно до умов договору є червень 2024 та новий період протягом якого відбулося коливання – липень 2024.
Відповідач 1 вказує, що відповідно до пп.2 п.19 постанови КМУ №1178 відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання ціни такого товару на ринку. При цьому обмеження максимального відсотка збільшення ціни товару відсутні.
Тобто, керуючись Особливостями, визначеними постановою №1178, сторони були вправі підвищувати відсоток ціни за одиницю товару пропорційно коливанню відсотку ціни такого товару на ринку без обмежень, встановлених нормами ч.5 ст.41 Закону України "Про публічні закупівлі". При цьому внесення змін до договору про закупівлю повинно бути обґрунтованим та документально підтвердженим.
Вказує, що ТОВ "ЗЕ.ТЕК" звернулось до Рівненської торгово-промислової палити з метою надання експертного висновку з питань проведення моніторингу ринкових цін на електричну енергію на ринку "на добу наперед" (РДН) упродовж травня та липня 2024 року, зокрема: травень (01.05-31.05.), червень (01.06-30.06.), липень (01.07- 31.07.) та встановлення відсотку коливання ціни в контексті виконання договору №185/448 від 11.06.2024 про постачання електричної енергії споживачу.
Відповідно до експертного висновку В-85 від 17.06.2025р. Рівненської торгово - промислової палати, встановлено динаміка зміни середньозваженої ціни на електроенергію на РДН (ОЕС): у червні 2024 року збільшилася на 27,98% в порівнянні з травнем 2024 року; у липні 2024 року збільшилася на 10,43% в порівнянні з червнем 2024 року; у серпні 2024 року зменшилася на 3,83% в порівнянні з липнем 2024 року; у вересні 2024 року зменшилася на 1,30% в порівнянні з серпнем 2024 року.
А також проведено порівняльний аналіз договірної ціни та середньозваженої ціни за даними АТ "Оператор ринку" (https://www.oree.com.ua/). Проведеним дослідженням встановлено значне коливання ціни електричної енергії в червні та липні 2024 року.
В серпні та вересні 2024 року відбулося незначне коливання ціни в бік зменшення.
На підставі цього відповідач стверджує, що висновком Рівненської торгово-промислової палати належним чином підтверджено законність дій зі сторони відповідача, зокрема факт коливання ціни такого товару на ринку та відсоток збільшення ціни за одиницю товару, що не перевищив відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку та не призвело до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю на момент його укладення.

Процесуальні дії у справі
Ухвалою від 2 червня 2025 року суд відкрив провадження у справі та призначив підготовче засідання на 1 липня 2025 року.
18 червня 2025 року відповідач 1 подав відзив на позов.
Ухвалою від 1 липня 2025 року суд зупинив провадження у справі до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду судового рішення у справі №920/19/24.
Ухвалою суду від 18 грудня 2025 року поновлене провадження у справі, підготовче засідання призначено на 6 січня 2026 року.
2 січня 2026 року прокуратурою подані додаткові пояснення.
У судовому засіданні 6 січня 2026 року суд оголосив перерву в підготовчому засіданні до 20 січня 2026 року.
14 січня 2026 року відповідач 1 подав клопотання про призначення експертизи.
19 січня 2026 року відповідач 1 подав зустрічну позовну заяву.
Ухвалою від 20 січня 2026 року суд у задоволенні клопотання про поновлення строку для подання зустрічного позову відмовив, зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗЕ.ТЕК" до Комунального некомерційного підприємство "Могилів-Подільська окружна лікарня інтенсивного лікування" Могилів - Подільської міської ради про тлумачення правочину повернув заявнику.
Ухвалою від 20 січня 2026 року суд клопотання Комунальне некомерційне підприємство "Могилів-Подільська окружна лікарня інтенсивного лікування" Могилів - Подільської міської ради про продовження процесуального строку залишив без розгляду, у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗЕ.ТЕК" про витребування доказів відмовив, клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗЕ.ТЕК" про долучення доказів задоволив, у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗЕ.ТЕК" про призначення судової експертизи відмовив, закрив підготовче провадження, розгляд справи по суті призначити на 17 лютого 2026 року.
Водночас, у зв`язку з надходженням апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Рівненської області у справі № 918/496/25 від 20.01.26 року, матеріали справи №918/496/25 за позовом Керівника Могилів-Подільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі: Могилів-Подільської міської ради до відповідача 1: Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗЕ.ТЕК" до відповідача 2: Комунального некомерційного підприємство "Могилів-Подільська окружна лікарня інтенсивного лікування" Могилів - Подільської міської ради про: визнання недійсними додаткових угод та стягнення коштів в сумі 140 929,61 грн направлено до Північно-західного апеляційного господарського суду згідно із супровідним листом від 05 лютого 2026 р. № 918/496/25/147/26.
2 лютого 2026 року відповідач 1 подав клопотання про залишення позову без розгляду.
Постановою ПЗАГС від 2 березня 2026 року ухвалу Господарського суду Рівненської області від 20.01.2026 у справі №918/496/25 про відмову у задоволенні клопотання про поновлення строку для подання зустрічного позову та повернення заявнику зустрічної позовної заяви залишено без змін.
Ухвалою суду від 17 лютого 2026 року суд у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗЕ.ТЕК" про зупинення провадження у справі відмовив, розгляд справи відклав на 17 березня 2026 року.
10 березня 2026 року прокурор подав заперечення на заяву про залишення позову без розгляду.
У судовому засіданні суд відмовив у задоволенні клопотання про залишення позову без розгляду, що мало посилання на відсутність обґрунтування прокурором свого представництва у спірних правовідносинах.
Щодо оцінки наявності повноважень на представництво інтересів держави прокурором суд надає свій висновок у даному судовому рішенні.
У судовому засіданні прокурор підтримав позов.
Представник  Могилів-Подільської міської ради у судове засідання не з`явився.
У судовому засіданні представник відповідача 1 позов не визнав.
Представник відповідача 2 (Комунального некомерційного підприємство "Могилів-Подільська окружна лікарня інтенсивного лікування" Могилів - Подільської міської ради) у судове засідання не з`явився.
Суд враховує, що всі учасники справи належним чином повідомлені про місце, дату та час розгляду справи що стверджується наявними у справі довідками про доставку електронного листа.

МОТИВИ СУДУ ПРИ ПРИЙНЯТТІ РІШЕННЯ
Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарським суд установив наступне.
За результатами проведеної закупівлі у формі відкритих торгів (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2024-06-04-010332-a), 11 червня 2024 року Комунальне некомерційне підприємство "Могилів-Подільська окружна лікарня інтенсивного лікування" Могилів - Подільської міської ради (споживач/відповідач 2) та Товариство з обмеженою відповідальністю "ЗЕ.ТЕК" (постачальник/відповідач 1) уклали договір про постачання електричної енергії споживачу №185/448 (далі - договір), відповідно до предмету якого за цим договором постачальник продає електричну енергію "код ДК 021:2015 "Єдиний закупівельний словник" - 09310000-5 - електрична енергія (Електрична енергія)" споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купованої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору.
Згідно з умовами пункту 3.2. договору, період постачання електричної енергії за цим договором з 20 червня 2024 року до 30 вересня 2024 року включно.
Пунктом 5.1. договору передбачено, що споживач розраховується з постачальником за електричну енергію за цінами, що визначаються відповідно до механізму визначення ціни електричної енергії, згідно з обраною споживачем комерційною пропозицією, яка є додатком 2 до цього договору. Загальна вартість цього договору на момент його укладення становить 966 310,45 грн. З урахуванням ст. 48 Бюджетного кодексу України зобов`язання споживача за цим договором в частині оплати поставленої електричної енергії виникають у 2024 році, та в межах асигнувань, встановлених кошторисом. Реєстрація бюджетного зобов`язання здійснюється з урахуванням абз. 2 ч. 2.2. наказу Міністерства фінансів України від 02.03.2012 р. № 309 "Про затвердження Порядку реєстрації та обліку бюджетних зобов`язань розпорядників бюджетних коштів та одержувачів бюджетних коштів в органах Державної казначейської служби України".
Відповідно до пункту 5.2. договору, спосіб визначення ціни (тарифу) електричної енергії зазначається в комерційній пропозиції постачальника. Ціна (тариф) електричної енергії включає в себе тариф на послуги з передачі електричної енергії з 01 січня 2024 року, затверджений постановою НКРЕКП від 09.12.2023р. №2322 "Про встановлення тарифу на послуги з передачі електричної енергії НЕК "УКРЕНЕРГО" на 2024 рік".
Пунктом 5.7. договору установлено, що оплата рахунка постачальника за цим договором проводиться протягом 20-ти банківських днів з дня отримання відповідного акту від постачальника. У разі затримки фінансування розрахунок за поставлений товар здійснюється протягом 10-ти банківських днів, з дати отримання споживачем коштів.
Пунктом 7.1. договору передбачено, що постачальник має право змінити ціну на електричну енергію, у тому числі внаслідок зміни регульованих складових ціни (тарифів на послуги з передачі та/або розподілу електричної енергії) та/або змін у нормативно-правових актах щодо формування цієї ціни.
У випадку коливання ціни товару на ринку в бік збільшення, постачальник має право письмово звернутись до споживача з відповідною пропозицією, при цьому, така пропозиція в кожному окремому випадку, коли на ринку відбувається об`єктивне коливання ціни за одиницю товару в бік збільшення, повинна бути обґрунтована і документально підтверджена. Постачальник разом з письмовою пропозицією щодо внесення змін до договору надає документ (або документи), що підтверджує збільшення середньоринкової ціни (діапазону цін тощо) за одиницю товару за відповідний період в тих межах/розмірах, на які постачальник пропонує змінити ціну товару. Документ (або документи), що підтверджує збільшення ціни товару, повинен містити дані щодо середньоринкової ціни, що склалася за повний календарний місяць (травень місяць 2024 року), що передує даті оголошення закупівлі (або середньоринкової ціни, згідно якої вносились попередні зміни до договору, якщо такі зміни вже мали місце) та середньоринкової ціни за одиницю товару за весь календарний місяць, протягом якого відбувалось дане коливання ціни за одиницю товару, письмового звернення учасника щодо збільшення ціни і повинен бути наданий у формі належним чином оформленої довідки / інформації (або в іншій документальній формі), виданої торгово-промисловою палатою України, або регіональною торгово-промисловою палатою, або органами державної статистики або іншим органом, установою, організацією, які уповноважені надавати відповідну інформацію щодо коливання ціни електричної енергії на ринку. Відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку. Також документальним підтвердженням факту коливання ціни електричної енергії на ринку є інформація, що розміщена на офіційному сайті АТ "Оператор ринку" (https://www.oree.com.ua/), але не виключно.
Згідно з умовами пункту 13.1. договору, істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:
1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника. Сторони можуть внести зміни до договору про закупівлю у разі зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника, а також у випадку зменшення обсягу споживчої потреби товару / обсягу робіт / обсягу послуг. У такому випадку ціна договору про закупівлю зменшується залежно від зміни таких обсягів;
2) погодження зміни ціни за одиницю товару в договорі про закупівлю у разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару. Зміна ціни за одиницю товару здійснюється пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку) за умови документального підтвердження такого коливання та не повинна призвести до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю на момент його укладення
У випадку коливання ціни товару на ринку, одна із сторін має право письмово звернутись до іншої сторони з відповідною пропозицією, при цьому, така пропозиція в кожному окремому випадку, коли на ринку відбувається об`єктивне коливання ціни за одиницю товару в бік збільшення, повинна бути обґрунтована і документально підтверджена. Постачальник разом з письмовою пропозицією щодо внесення змін до договору надає документ (або документи), що підтверджує збільшення середньоринкової ціни (діапазону цін тощо) за одиницю товару за відповідний період в тих межах/розмірах, на які постачальник пропонує змінити ціну товару. Документ (або документи), що підтверджує коливання ціни товару, повинен містити дані щодо середньоринкової ціни, що склалася за повний календарний місяць (травень місяць 2024 року), що передує даті оголошення закупівлі (або середньоринкової ціни згідно якої вносились попередні зміни до договору, якщо такі зміни вже мали місце) та середньоринкової ціни за одиницю товару за весь календарний місяць, протягом якого відбувалось дане коливання ціна за одиницю, письмового звернення щодо зміни ціни і повинен бути наданий у формі належним чином оформленої довідки/ інформації (або в іншій документальній формі), виданої торгово - промисловою палатою України, або регіональною торгово-промисловою палатою, або органами державної статистики або іншим органом, установою, організацією, які уповноважені надавати відповідну інформацію щодо коливання ціни електричної енергії на ринку. Відсоток зміни ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання ціни такого товару на ринку. Також документальним підтвердженням факту коливання ціни електричної енергії на ринку є інформація, що розміщена на офіційному сайті АТ "Оператор ринку" (https://www.oree.com.ua), але не виключно.
3) покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю. Сторони можуть внести зміни до договору у разі покращення якості предмета закупівлі за умови, що така зміна не призведе до зміни предмета закупівлі та відповідає тендерній документації в частині встановлення вимог та функціональних характеристик до предмета закупівлі і є покращенням його якості. Підтвердженням можуть бути документи технічного характеру з відповідними висновками, наданими уповноваженими органами, що свідчать про покращення якості, яке не впливає на функціональні характеристики предмета закупівлі;
4) продовження строку дії договору про закупівлю та/або строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю. Форма документального підтвердження об`єктивних обставин визначатиметься замовником у момент виникнення об`єктивних обставин (з огляду на їхні особливості) з дотриманням чинного законодавства;
5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг). Сторони можуть внести зміни до договору в разі узгодженої зміни ціни в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг,
6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку з зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування, а також у зв`язку з зміною системи оподаткування пропорційно до зміни податкового навантаження внаслідок зміни системи оподаткування. У цьому випадку сторони погоджуються, що зміну ціни здійснюють у такому порядку:
підставою для зміни ціни є письмове звернення сторони договору та набрання чинності документом / чинний (введений в дію) нормативно-правовий акт держави, яким затверджені чи встановлені такі ставки податків і збори та/або зміни умов щодо надання пільг з оподаткування, та/або зміна системи оподаткування;
сторони погоджуються, що сторона, яка звертається з пропозицією про внесення змін з підстав, визначених даним пунктом, обов`язково до письмового звернення надає документ / чинний (введений в дію) нормативно-правовий акт держави, який встановлює / змінює такі ставки податків і збори та/або змінює умови щодо надання пільг з оподаткування; та/або змінює систему оподаткування;
нову (змінену) ціну сторони застосовують з дня набрання чинності відповідним документом / нормативно-правовим актом держави, яким затверджені чи встановлені такі ставки податків і зборів та/або зміни щодо надання умов пільг з оподаткування, та/або зміни системи оподаткування;
зміна ціни відбувається пропорційно зміненій (зміненим) частині (частинам) складової такої ціни, як в бік збільшення, так і в бік зменшення, сума договору може змінюватися залежно від таких змін без зміни обсягу закупівлі,
7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS, регульованих цін (тарифів), нормативів, середньозважених цін на електроенергію на ринку "на добу наперед", що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни. Сторони можуть внести відповідні зміни в разі зміни регульованих цін (тарифів), при цьому підтвердженням можливості внесення таких змін будуть чинні (введені в дію) нормативно-правові акти відповідного уповноваженого органу або держави щодо встановлення регульованих цін;
8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої статті 41 Закону. Ці зміни можуть бути внесені до закінчення терміну дії договору про закупівлю. 20% будуть відраховуватись від початкової суми укладеного договору про закупівлю на момент укладення договору про закупівлю згідно з ціною переможця процедури закупівлі.
Комерційною пропозицією яка є додатком №2 до договору встановлено, що ціна за 1 кВт/год електричної енергії становить: 5,724588 грн. з урахуванням ПДВ, у тому числі: ціна електричної енергії - 4,24192 грн/кВт.; тариф на послуги з передачі електричної енергії оператору системи передачі - 0,52857 грн; податок на додану вартість у розмірі 20% до ціни електричної енергії 0,954098 грн.
Як слідує з матеріалів справи, 30 липня 2024 року сторони керуючись пп. 2 п. 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 р. № 1178, п. 13.1. договору про постачання електричної енергії споживачу № 185 від 11.06.2024 (надалі також - договір) та ч. 3 ст. 631 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) уклали додаткову угоду до договору, якою пункт 1 додатку 2 "Комерційна пропозиція" договору викладено у новій редакції, а саме ціна за 1 кВт/год електричної енергії становить: 7,1488548 грн. з урахуванням ПДВ, у тому числі: ціна електричної енергії - 5,428809 грн/кВт.; тариф на послуги з передачі електричної енергії оператору системи передачі - 0,52857 грн; податок на додану вартість у розмірі 20% до ціни електричної енергії - 1,1914758 грн.
Сторони, користуючись правом, наданим їм ч. 3 ст. 631 ЦК України, домовились, що умови цієї додаткової угоди в частині вартості електричної електроенергії розповсюджують свою дію на відносини, що виникли між сторонами з 23 липня 2024 року.
Вказана угода укладена у зв`язку зі зверненням ТОВ "ЗЕ.ТЕК" вих.№778/1 від 1 липня 2024 року в якому постачальник вказав, що за травень 2024 року за даними АТ "Оператора ринку" середньозважена ціна 1 МВт год електричної енергії на РДН в Об`єднаній енергосистемі України становила 4 221,92 грн (4,22192 грн за 1 кВт год) без ПДВ та послуг на передачу/розподіл (https://www.oree.com.ua). За червень 2024 року за даними АТ "Оператора ринку" середньозважена ціна 1 МВт год електричної енергії на РДН в Об`єднаній енергосистемі України становила 5 403,38 грн (5,40338 грн за 1 кВт год) без ПДВ та послуг на передачу/розподіл (https://www.oree.com.ua/).
Відповідно, відсоток коливання ціни електричної енергії на ринку збільшився на 27,98%, у зв`язку з вищенаведеним, ТОВ "ЗЕ.ТЕК" даним листом повідомило, що ціна на постачання електроенергії підвищується та становитиме - 5,428809 грн/кВт* год без ПДВ та послуг на передачу/розподіл.
До вказаного листа постачальником долучено роздруківки веб-сторінки АТ "Оператора ринку".
У відповідь на вказаний лист відповідач 2 висловив зауваження на пропозицію, проте погодився на укладення додаткової угоди зі зміною ціни з 23.07.2024 року. 
27 серпня 2024 року керуючись пп. 2 п. 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 р. № 1178, п. 13.1. договору про постачання електричної енергії споживачу № 185 від 11.06.2024 (надалі також - договір) та ч. 3 ст. 631 ЦК України сторони уклали цю додаткову угоду до договору про викладення пункту 1 додатку 2 "Комерційна пропозиція" договору, виклали її у новій редакції, а саме ціна за 1 кВт/год електричної енергії становить: 7,82832 грн. з урахуванням ПДВ, у тому числі: ціна електричної енергії 5,99503 грн/кВт.; тариф на послуги з передачі електричної енергії оператору системи передачі 0,52857 грн; податок на додану вартість у розмірі 20% до ціни електричної енергії - 1,30472 грн.
Сторони домовились, що умови цієї додаткової угоди в частині вартості електричної електроенергії розповсюджують свою дію на відносини, що виникли між сторонами з 22 серпня 2024 року.
Вказана угода була укладена у зв`язку зі зверненням ТОВ "ЗЕ.ТЕК" вих.№856 від 1 серпня 2024 року в якому постачальник вказав, що за червень 2024 року (місяць згідно якого вносились попередні зміни до договору) за даними АТ "Оператора ринку" середньозважена ціна 1МВт* год електричної енергії на РДН в Об`єднаній енергосистемі України становила 5 403,38 грн (5,40338 грн за 1 кВт* год) без ПДВ та послуг на передачу/розподіл (https://www.oree.com.ua/). За липень 2024 року за даними АТ "Оператора ринку" середньозважена ціна 1 МВт* год електричної енергії на РДН в Об`єднаній енергосистемі України становила 5 967,11 грн (5,96711 грн за 1 кВт* год) без ПДВ та послуг на передачу розподіл (https://www.oree.com.ua/).
Відповідно, відсоток коливання ціни електричної енергії на ринку збільшився на 10,43%, у зв`язку з вищенаведеним, ТОВ "ЗЕ.ТЕК" даним листом повідомило, що ціна на постачання електроенергії підвищується та становитиме - 5,99503 грн/кВт год без ПДВ та послуг на передачу розподіл.
До вказаного листа постачальником долучено роздруківки веб-сторінки АТ "Оператора ринку".
У відповідь на вказаний лист відповідач 2 висловив зауваження на пропозицію, однак погодився на укладення додаткової угоди зі зміною ціни з 22.08.2024 року. 
25 грудня 25024 року сторонами укладено додаткову угоду №3 до договору, в якій сторони домовились зменшити суму договору на 25970,75 грн та викласти пункти 5.1. Розділу 5 "Ціна, порядок обліку та оплати електричної енергії" та 3.5. Розділу 3 "Умови постачання" договору в новій редакції: "5.1. Споживач розраховується з постачальником за електричну енергію за цінами, що визначаються відповідно до механізму визначення ціни електричної енергії, згідно з обраною споживачем комерційною пропозицією, яка є додатком 2 до цього договору. Загальна вартість цього договору на момент його укладення становить 940339,70 грн. З урахуванням ст. 48 Бюджетного кодексу України зобов`язання споживача за цим договором в частині оплати поставленої електричної енергії виникають у 2024 році, та в межах асигнувань, встановлених кошторисом. Реєстрація бюджетного зобов`язання здійснюється з урахуванням абз. 2 ч. 2.2. наказу Міністерства фінансів України від 02.03.2012 р. № 309 "Про затвердження Порядку реєстрації та обліку бюджетних зобов`язань розпорядників бюджетних коштів та одержувачів бюджетних коштів в органах Державної казначейської служби України".
Згідно з наявними у справі актами приймання-передачі електроенергії ТОВ "ЗЕ.ТЕК" поставило у червні 2024 року 16 516 кВт/год. на суму 94 547,29 грн, у липні 2024 року 58 973 кВт/год. на суму 361 982,42 грн, у серпні 2024 року 40 027 кВт/год. на суму 294 920,46 грн, у вересні 2024 року 24 129 кВт/год. на суму 188 889,53 грн. Всього 139 645 кВт/год на 940 339,70 грн.
Суд установив, що за поставлену згідно з договором електричну енергію проведено розрахунки, а саме 22 липня 2024 року сплачено 94 547,29 грн, 13 серпня 2024 року сплачено 361 982,42 грн, 18 вересня 2024 року на суму 294 920,46 грн, 14 жовтня 2024 року сплачено 188 889,53 грн. Всього 940 339,70 грн.
Прокурор у позові вказує, що внаслідок неправомірного збільшення ціни на електричну енергію шляхом укладання спірних додаткових угод з порушенням законодавства мала місце переплата коштів у розмірі 140 929,61 грн.

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування, оцінка аргументів сторін
З наведених обставин видно, що спірні правовідносини є за своїм змістом майновими та стосуються безпідставного збереження майна. Також спірні правовідносини пов`язані із укладенням додаткових угод до договору про постачання електричної енергії споживачу, зокрема в аспекті дотримання вимог Закону України "Про публічні закупівлі" при укладенні таких угод.
Спірний характер правовідносин базується на тому, що прокурор вважає, що спірні угоди укладено без дотримання вимог Закону України "Про публічні закупівлі", а саме щодо зміни до вартості товару, що закуповувався. Прокурор також вважає, що відповідач зберіг у себе грошові кошти без достатньої правової підстави, що є порушеними інтересів держави. 
Відповідач натомість такі вимоги прокурора заперечив. Наполягає на дотриманні законодавчих вимог при укладенні додаткових угод.
Перш за все суд вважає за доцільне провести аналіз щодо представництва прокурором інтересів держави у цій справі.
Згідно з пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді встановлені у Законі України від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII "Про прокуратуру" (далі - Закон № 1697-VII). Частина третя статті 23 цього закону визначає, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.
Відповідно до абзаців першого - третього частини четвертої статті 23 Закону № 1697-VII наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.
Згідно із частиною четвертою статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.
Відповідно до абзацу другого частини п`ятої статті 53 ГПК України у разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.
На думку суду прокурором дотримано зазначених норм законодавства. 
Суд ураховує позицію Великої Палати Верховного Суду щодо звернення прокурора до суду в інтересах держави неодноразово наведену у постановах (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 13 лютого 2019 року у справі № 826/13768/16, від 05 березня 2020 року у справі № 9901/511/19, від 26 травня 2020 року у справі № 912/2385/18, від 06 липня 2021 року у справі № 911/2169/20, від 21 червня 2023 року у справі № 905/1907/21).
Верховний Суд нагадував у своїх постановах, що прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта лише тоді, коли той має повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, але не здійснює чи неналежно їх здійснює. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 13 лютого 2019 року у справі №826/13768/16, від 15 січня 2020 року у справі №698/119/18, від 11 лютого 2020 року у справі №922/614/19, від 28 вересня 2022 року у справі №483/448/20, від 08 листопада 2023 року у справі №607/15052/16-ц).
У категорії спорів щодо визнання недійсними договорів, укладених у межах публічних закупівель, пред`явлення прокурором позову в інтересах осіб, уповноважених державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, має ґрунтуватися на визначенні того, яка саме особа є суб`єктом, що має безпосередній інтерес у захисті державних фінансових ресурсів та в належному виконанні договірних зобов`язань відповідно до положень Закону № 922-VIII (див. постанову Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 12 березня 2025 року у справі № 924/524/24).
Закон не зобов`язує прокурора подавати позов в особі усіх органів, які можуть здійснювати захист інтересів держави у спірних відносинах і звертатись з позовом до суду. Належним буде звернення в особі хоча б одного з них (див. постанову об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18 червня 2021 року у справі № 927/491/19, постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 19 серпня 2020 року у справі № 923/449/18, від 25 лютого 2021 року у справі № 912/9/20, від 25 червня 2024 року у справі № 918/760/23, від 01 жовтня 2024 року у справі № 918/778/23, від 20 лютого 2025 року у справі № 910/16372/21).
У справі, яка розглядається, прокурор, обґрунтовуючи звернення до суду з позовом в інтересах держави в особі Могилів-Подільської міської ради зазначив, що укладення оспорюваних додаткових каскадних угод до договору публічної закупівлі з порушенням вимог Закону № 922-VIII призвело до нераціонального та неефективного використання бюджетних коштів, які були виділені з місцевого бюджету , а також порушило економічні (майнові) інтереси держави у бюджетній сфері, оскільки заподіяло прямої шкоди майновим інтересам держави у вигляді переплати бюджетних коштів.
За твердженням прокурора, у даному випадку, укладення додаткових угод до договору всупереч вимогам чинного законодавства порушує інтереси держави у сфері контролю за ефективним та цільовим використанням бюджетних коштів, а дотримання вимог законодавства у цій сфері становить суспільний інтерес, тому захист такого інтересу відповідає функціям прокурора (правова позиція, викладена у постанові Верховного Суду від 21.03.2019 по справі №912/989/18).
Крім того, використання бюджетних коштів з порушенням вимог законодавства підриває матеріальну і фінансову основу системи бюджетного фінансування, що в свою чергу завдає шкоду інтересам держави.
Звернення прокурора до суду з вказаною позовною заявою має важливе значення для зміцнення правопорядку в сфері здійснення публічних закупівель і захисту економічної конкуренції та додержання всіма учасниками цих суспільних відносин принципу законності.
Таке звернення прокурора спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання законності та цільового використання коштів державного підприємства або установи.
Таким чином, у зазначеному випадку наявний як державний, так і суспільний інтерес, а отже існують підстави для представництва даних порушених інтересів держави органами прокуратури.
Відповідно до статуту КНП "Могилів-Подільська ОЛІЛ", затвердженого рішенням 44 сесії 8 скликання Могилів-Подільської міської ради від 08.07.2024 №1148 КНП "Могилів-Подільська ОЛІЛ" створено шляхом перетворення комунального закладу охорони здоров`я "Могилів-Подільська ОЛІЛ" у комунальне некомерційне підприємство. Майно підприємства є власністю Могилів-Подільської міської ради Вінницької області. Підприємство є правонаступником усього майна, всіх прав та обов`язків комунального закладу охорони здоров`я "Могилів-Подільська ОЛІЛ".
Підприємство створене на базі майна Могилів-Подільської міської ради (п. 1.3. статуту).
Засновником та власником підприємства є Могилів-Подільська міська територіальна громада, від імені якої виступає Могилів-Подільська міська рада Вінницької області.
Підприємство є підпорядкованим, підзвітним та підконтрольним засновнику (п. 1.4. статуту). Підприємство здійснює господарську некомерційну діяльність, спрямовану на досягнення соціальних та інших результатів без мети одержання прибутку (п. 1.5. статуту).
Майно підприємства є комунальною власністю і закріплюється за ним на праві оперативного управління. Майно Підприємства становлять необоротні та оборотні активи, основні засоби та грошові кошти, а також інші цінності, передані йому засновником, вартість яких відображається у самостійному балансі підприємства (п. 5.1. статуту).
Управління підприємством здійснює Могилів-Подільська міська рада (засновник) (п. 7.1. статуту). Засновник має право здійснювати контроль фінансово-господарської діяльності підприємства та контроль за якістю і обсягом надання медичних послуг. Підприємство подає засновнику, за його вимогою, бухгалтерський звіт та іншу документацію, яка стосується фінансово-господарської, кадрової, медичної діяльності (п. 10.4. статуту).
Водночас суд встановив, що прокурор звертався до Могилів-Подільської міської ради листом від 25.04.2025 року вих.№02.53-1939ВИХ-25, в якому зазначив що з метою встановлення підстав для представництва інтересів держави в суді, керуючись ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" просив не пізніше 30.04.2025 надати до Могилів-Подільської окружної прокуратури інформацію чи проводилась та чи планується проведення претензійно-позовної роботи щодо визнання додаткових угод № 1 від 30.07.2024 та № 2 від 27.08.2024 до договору № 185/448 від 11.06.2024 недійсними, стягнення грошових коштів та причини, які перешкоджають самостійно захистити порушені інтереси міської ради.
У відповідь на вказане звернення Могилів-Подільська міська рада листом від 08.05.2025 року рада повідомила, що моніторинг процедури закупівлі здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи.
У зв`язку з наведеним прокуратура скерувала лист раді щодо здійснення представництва з метою пред`явлення позову від 15.05.2025 року вих.№02.53-2219ВИХ25, в якому зазначила, що органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, являється Могилів-Подільська міська рада Могилів Подільського району Вінницької області.
У зв`язку з викладеним, керуючись ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", повідомлено Могилів-Подільську міську раду, що Могилів-Подільська окружна прокуратура має намір звернутися до Господарського суду Рівненської області з позовною заявою в інтересах держави в особі Могилів-Подільської міської ради до ТОВ "ЗЕ.ТЕК", КНІ "Могилів-Подільська ОЛІЛ" про визнання недійсними додаткових угод до договору про закупівлю товару та стягнення грошових коштів на суму 140 929,61 грн.
Ураховуючи наведене, суду вважає, що прокурор у цій справі підтвердив наявність підстав для представництва інтересів держави в суді та цілком правильно визначив Могилів-Подільську міську раду позивачем за пред`явленим ним до суду позовом.
Щодо суті позовних вимог суд відзначає наступне.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначено Законом № 922-VIII (тут і надалі - у редакції, чинній станом на час укладення договору про закупівлю та оспорюваних додаткових угод до нього).
Відповідно до частини четвертої статті 3 Закону № 922-VIII відносини, пов`язані зі сферою публічних закупівель, регулюються виключно цим Законом і не можуть регулюватися іншими законами, крім випадків, встановлених цим Законом.
Згідно з пунктом 6 частини першої статті 1 цього Закону договір про закупівлю визначається як господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі / спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.
Основні вимоги до договору про закупівлю та внесення змін до нього урегульовані статтею 41 Закону № 922-VIII, частиною першою якої визначено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Відповідно до частини першої статті 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно із частиною першою статті 652 ЦК України разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.
Частиною четвертою статті 41 Закону № 922-VIII визначено, що умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції / пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі / спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції / пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.
За загальним правилом істотні умови договору про закупівлю, однією з яких є ціна товару, не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі (частина п`ята статті 41 Закону № 922-VIII). Однак зазначена норма передбачає випадки, коли допустима зміна істотних умов договору про закупівлю.
У спірних правовідносинах договір про закупівлю та оспорювані додаткові угоди до нього були укладені у період дії положень норм частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII у редакції Закону № 1530-ІХ.
Щодо застосування пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII (у редакції Закону № 1530-ІХ) зазначає таке.
Законом № 1530-ІХ внесено зміни до Закону № 922-VIII (у редакції Закону № 114-ІХ) та викладено пункт 2 частини п`ятої статті 41 цього Закону в такій редакції: "Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю / внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії".
Внесеними Законом № 1530-IX змінами у першому реченні пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII слова "підписання договору про закупівлю" замінені словами "підписання договору про закупівлю / внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару", а друге речення після слів "дизельного пального" доповнено словом "природного". Ці зміни полягали, зокрема, у корегуванні обмеження щодо мінімального 90-денного строку змін до ціни за одиницю товару після підписання договору про закупівлю. Водночас порогове значення у 10 % залишилося незмінним і застосовується й надалі.
Так, на відміну від норм пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII у редакції Закону № 114-ІХ, який урегульовував можливість збільшення ціни за одиницю товару не частіше ніж один раз на 90 днів лише з моменту підписання договору про закупівлю, положеннями цього пункту в редакції Закону № 1530-IX визначено, що строк зміни умов договору може відраховуватись як з моменту підписання договору, так і з моменту внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Тобто редакцією цієї норми законодавець передбачив лише можливість внесення зміни до ціни договору неодноразово: вперше - один раз у перші 90 днів з дня підписання договору; другий і подальші рази - один раз на 90 днів, які починаються з моменту останньої зміни ціни.
Додатково на підтвердження зазначеного свідчить зміст пояснювальної записки до проєкту Закону № 1530-IX (див. https://itd.rada.gov.ua/billinfo/Bills/pubFile/634356), згідно з якою метою його прийняття було завершити реформу органу оскарження у сфері публічних закупівель, що відповідно дозволяє стверджувати, що подібні зміни вочевидь не були спрямовані на те, щоб дозволити учасникам публічних закупівель (виконавцям) після підписання договору збільшувати ціну за одиницю товару більше ніж на 10 % від ціни товару, погодженої сторонами в договорі про закупівлю.
Іншими словами, зміни та доповнення до пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII, внесені Законом № 1530-IX, стосуються лише встановлення альтернативного варіанта визначення моменту початку обчислення строку для зміни ціни за одиницю товару - 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю або 90 днів з моменту внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару.
Проте пунктом 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII як у редакції, викладеній Законом №114-ІХ, так і в редакції, викладеній Законом № 1530-ХІ, однаково передбачено, що такі обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовуються у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії.
Водночас положення пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII у редакції Закону № 1530-ХІ не містять змін щодо максимально можливого збільшення розміру ціни за одиницю товару, погодженої сторонами договору закупівлі, визначеної попередньою редакцією цієї норми на рівні не більше 10 %. У будь-якому випадку загальний розмір збільшення ціни не може перевищувати 10 % ціни, встановленої в договорі закупівлі.
Тлумачення пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII свідчить, що зміна істотних умов договору про закупівлю після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі допускається лише у випадках, прямо передбачених цією нормою. Одним із цих випадків є збільшення ціни товару, але за умови, що таке збільшення не може перевищувати нормативно визначеного відсоткового значення суми, встановленої в договорі про закупівлю, яке у пункті 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII унормовано на рівні не більше 10 %.
До того ж визначене законодавцем відсоткове значення обмеження суми є граничним (пороговим) і відповідний ліміт зміни ціни слід враховувати при кожному внесенні змін до договору про закупівлю, а не застосовувати щоразу до кожного окремого випадку внесення змін. Іншими словами, це означає, що сукупне значення збільшення ціни при послідовних змінах до договору (у разі коливання ціни товару на ринку) не може перевищувати нормативно закріпленого 10 % значення для зміни ціни, визначеної в договорі про закупівлю.
Отже, норми пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII визначають правила внесення змін до договору про закупівлю без проведення нової процедури закупівлі, зокрема, надаючи можливість внесення цих змін у разі збільшення ціни товару, однак за умови, що сукупне значення збільшення ціни при послідовних змінах до договору не повинне перевищувати нормативно визначеного граничного (порогового) відсоткового значення суми, визначеної в договорі про закупівлю, а не застосовуватися щоразу до кожного окремого випадку внесення змін. Такі послідовні зміни не повинні спрямовуватися на ухиляння від виконання положень цієї норми Закону № 922-VIII.
Інший підхід до розуміння положень пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII, який передбачає щоразу з кожним внесення змін можливість збільшення ціни договору до 10 %, тобто можливість необмеженого збільшення ціни (понад 10 % ціни договору закупівлі) при незмінному загальному розмірі суми закупівлі, може призвести до нівелювання мети законодавчого регулювання процедур закупівлі, адже відкриває шлях до маніпулювання учасниками загальною вартістю пропозицій, внаслідок чого відкривається можливість під час процедури усунути конкурентів, запропонувавши найнижчу ціну, та після укладення договору підвищити ціну до рівня економічно обґрунтованої.
Укладення додаткових угод до договору про закупівлю щодо зміни ціни на товар із урахуванням подібного підходу спотворюватиме результати торгів та зводитиме нанівець економію, яку було отримано під час підписання договору, та, як наслідок, робитиме результат закупівлі невизначеним й зумовлюватиме неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених преамбулою та статтею 5 Закону № 922-VIII.
Окрім того, збільшення ціни може призвести до того, що кількість товарів настільки зменшиться, що виконання договору закупівлі в такому обсязі не відповідатиме господарській меті укладення замовником договору закупівлі.
До того ж застосування підходу, який передбачає можливість збільшувати ціну за одиницю товару більше ніж на 10 % пропорційно збільшенню ціни товару на ринку, у разі коливання ціни цього товару, спотворюватиме принцип добросовісної конкуренції серед учасників.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21 листопада 2025 року у справі №920/19/24 з урахуванням наведеного вище аналізу нормативного припису пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII, беручи до уваги усталену та послідовну судову практику, повважала, що зміна тлумачення зазначеної норми та запровадження протилежного підходу щодо можливості неодноразового збільшення ціни товару на 10 % при кожному внесенні змін до договору про закупівлю більше нагадує власне зміну цієї норми та, як наслідок, порушуватиме принцип правової визначеності.
Ураховуючи наведене, Велика Палата Верховного Суду у вказаній постанові відзначила, що зміна умов договору про закупівлю щодо збільшення ціни за одиницю товару більше ніж на 10 % не допускається, зокрема, у випадку закупівлі бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії. Внесені зміни Законом № 1530-ІХ до пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII не стосуються встановленої первісною редакцією цього Закону заборони збільшення ціни за одиницю товару більше ніж на 10 %, в тому числі і при здійсненні закупівлі бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії.
Виняток з обмежень, викладений в останньому реченні пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII, повинен тлумачитися суто буквально, а тому він стосується лише строків зміни ціни за одиницю товару у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії (дотримання умови про зміну лише раз на 90 днів в цьому випадку не діє) і не визначає верхньої межі збільшення (зміни) ціни за одиницю товару.
Суд проаналізував обґрунтування необхідності зміни ціни, як підставу для підписання спірних додаткових угод.
Суд ураховує, що пунктом 3-7 розділу Х Перехідних положень Закону України "Про публічні закупівлі" установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт та послуг для замовників, передбачених цим Законом (далі - Особливості), визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз та з дотриманням вимог, встановлених пунктом 3-8 цього розділу.
Постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 р. № 1178 затверджені Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (надалі "Особливості".
В даному спорі до застосування не підлягає редакція підпункту 2 пункту 19 Особливостей в редакції Постанови КМУ № 1067 від 01.09.2025, оскільки як договір, так і спірні додаткові угоди укладені до прийняття вказаної постанови, яка не має ретроспективної дії на правовідносини, які виникли до її прийняття.
Пунктом 19 Особливостей передбачено, що істотні умови договору про закупівлю, укладеного відповідно до пунктів 10 і 13 (крім підпунктів 13 та 15 пункту 13) цих особливостей, не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:
1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника;
2) погодження зміни ціни за одиницю товару в договорі про закупівлю у разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару. Зміна ціни за одиницю товару здійснюється пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку) за умови документального підтвердження такого коливання та не повинна призвести до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю на момент його укладення;
3) покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;
4) продовження строку дії договору про закупівлю та/або строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;
5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг);
6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку з зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування, а також у зв`язку із зміною системи оподаткування пропорційно до зміни податкового навантаження внаслідок зміни системи оподаткування;
7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS, регульованих цін (тарифів), нормативів, середньозважених цін на електроенергію на ринку "на добу наперед", що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни;
8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої статті 41 Закону;
9) зменшення обсягів закупівлі та/або ціни згідно з договорами про закупівлю робіт з будівництва об`єктів нерухомого майна відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 25 квітня 2023 р. № 382 "Про реалізацію експериментального проекту щодо відновлення населених пунктів, які постраждали внаслідок збройної агресії Російської Федерації" (Офіційний вісник України, 2023 р., № 46, ст. 2466), якщо розроблення проектної документації покладено на підрядника, після проведення експертизи та затвердження проектної документації в установленому законодавством порядку.
Щодо додаткових угод №1-2 суд констатує, що підставами внесення змін до договору вказані додаткові угоди містять посилання на пп.2. п 19 Особливостей (погодження зміни ціни за одиницю товару в договорі про закупівлю у разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару), які відповідають положенням пп.2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі".
Проте, суд вважає, що у матеріалах справи відсутні докази на підтвердження належного обґрунтування коливання ціни на ринку з моменту укладення договору до моменту укладення додаткових угод №1, №2 щодо пропорційного збільшення ціни коливання ціни такого товару на ринку.
Так, як підставу для укладення додаткових угод №1 від 30.07.2024 року, №2 від 27.08.2024 року, постачальник надав відомості про коливання цін на РДН за травень, червень, липень 2024 року, при цьому суд ураховує положення договору (абзац 2 підпункту 7 пункту 7.1. договору) щодо обов`язку надання відомостей середньоринкової ціни за повний календарний місяць (травень) та середньоринкової ціни за одиницю товару за весь календарний місяць, протягом якого відбувається таке коливання, проте суд звертає увагу сторін, що пп.2 п.19 Особливостей та п. 2 частини 5 статті 41 ЗУ "Про публічні закупівлі", якими передбачено що таке коливання обраховується з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару. Зміна ціни за одиницю товару здійснюється пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку).
Таким чином, для обрахунку коливання ціни на ринку сторони правочину мали б керуватись періодами коливання з дня укладення договору до дня внесення змін (пропозиції), а другої додаткової угоди з дня внесення змін до дня укладення її (оформлення пропозиції про укладення), та відповідно саме у відсотковому співвідношенні коливання цін сторонам надано можливість змінювати ціну за одиницю товару, проте в межах визначеної законом граничної межі. 
Проте, як слушно вказує прокурор у своєму позові, вказаних вимог сторонами дотримано не було. 
Окрім того, спірні додаткові угоди розповсюджують свою дію на відносини сторін, які виникли до їх укладення, тобто такі угоди укладені після поставки електричної енергії споживачу та споживання поставленого товару, проте зміна ціни після його виконання не допускається (ст. 632 ЦК України).
Згідно із частиною першою статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.
Частиною третьою статті 215 ЦК України визначено, що якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
За частиною першою статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.
Вирішуючи спори про визнання правочинів недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин. Тобто, для того щоб визнати той чи інший правочин недійсним, позивач по справі має довести, що такий правочин, саме в момент його укладання, зокрема, суперечив ЦК України, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.
У цій справі суд установив, що за результатами проведення оголошеної позивачем процедури закупівлі переможцем було визнано ТОВ "ЗЕ.ТЕК" з остаточною пропозицією за результатами аукціону з урахуванням ціни предмета закупівлі - 979 040,00 грн з ПДВ.
Договором (Комерційною пропозицією яка є додатком №2 до договору) встановлено, що ціна за 1 кВт/год електричної енергії становить: 5,724588 грн з урахуванням ПДВ.
Натомість угодою №1 внесено зміни до договору в частині зміни ціни за одиницю товару в бік збільшення, зокрема ціна за (одиницю товару) кВт*год спожиту електричну енергію визначена у розмірі 7,1488548 грн/кВт*год з ПДВ, тобто ціна збільшилась на 24,88% у порівнянні з ціною при укладенні. 
Угода №2 передбачала збільшення ціни до 7,82832 грн/кВт*год з ПДВ, тобто ціна збільшилась на 36,75% у порівнянні з ціною при укладенні. 
Суд ураховує, що зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження. Документ про зміну ціни повинен містити належне підтвердження викладених у ньому даних, проведених досліджень коливання ринку, джерел інформації тощо (див. постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13 жовтня 2020 року у справі № 912/1580/18, від 2 грудня 2020 року у справі № 913/368/19, від 11 травня 2023 року у справі № 910/17520/21).
Тобто сам факт збільшення ціни товару на ринку не обов`язково тягне підвищення ціни на аналогічний товар, який є предметом договору.
При зверненні до замовника з пропозиціями підвищити ціну постачальник має обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по ціні, запропонованій замовнику на тендері, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для постачальника вочевидь невигідним. Крім того, постачальник також має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції).
Як коливання ціни необхідно розуміти зміну за певний період часу ціни товару на ринку чи то в сторону зменшення, чи в сторону збільшення. І таке коливання має відбуватись саме в період укладання договору і до внесення відповідних змін до нього.
Водночас, на підтвердження факту коливання ціни на товар, у документі, який видає компетентна організація, має бути зазначена діюча ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почали змінюватися ціни на ринку, - як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто наявність коливання). Необхідність зазначення такої інформації зумовлюється також тим, що у випадку коливання цін зміни до договору про закупівлю вносяться з урахуванням показників коливання цін, що стали підставою для здійснення попередніх змін до договору. Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження.
Законом № 922-VIII не передбачено форму / вигляд інформації щодо такого коливання, внесення змін до договору про закупівлю можливе у випадку саме факту коливання ціни такого товару на ринку та повинно бути обґрунтованим і документально підтвердженим (див. постанову Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 6 лютого 2025 року у справі № 916/747/24).
Під час визначення щодо доказів на підтвердження коливання ціни товару на ринку слід виходити як з аналізу норм чинного законодавства щодо повноважень та функцій суб`єктів надання такої інформації (наприклад, до цих суб`єктів можна віднести, Державну службу статистики України, на яку постановою КМУ від 10 вересня 2014 року № 442 "Про оптимізацію системи центральних органів виконавчої влади" покладено функцію з контролю за цінами в частині здійснення моніторингу динаміки цін (тарифів) на споживчому ринку; державне підприємство "Державний інформаційно-аналітичний центр моніторингу зовнішніх товарних ринків", яке на замовлення суб`єкта господарювання виконує цінові / товарні експертизи, зокрема, щодо відповідності ціни договору наявній кон`юнктурі певного ринку товарів; ТПП України, яка у межах власних повноважень надає послуги щодо цінової інформації, тощо), так і положень щодо доказів, які закріплені у главі 5 розділу І ГПК України.
Таким чином, з-поміж іншого, довідки, експертні висновки ТПП України, тощо можуть використовуватися для підтвердження коливання ціни товару на ринку. Втім судам у порядку статті 86 ГПК України слід їх досліджувати та оцінювати за критеріями належності, допустимості, достовірності, вірогідності з точку зору саме факту коливання ціни на товар (див. постанову Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 5 вересня 2023 року у справі № 926/3244/22).
Суд установив, що для обґрунтування підвищення ціни сторонами не дотримано вимог законодавства щодо визначення періодів коливання цін, та відповідно не надано належне обґрунтування збільшення ціни у відсотковому співвідношенні до коливання ціни на товару на ринку, тобто сторонами на власний розсуд обирались періоди для порівняння середніх цін на електричну енергію, дослідження яких не відображало їх динаміку, а також не могло бути належним обґрунтуванням для висновків про коливання цін у бік збільшення.
Водночас наведені документи не містять відомостей щодо динаміки ціни на електричну енергію, пропорційності їх зростання, у них відсутній аналіз вартості ціни електричної енергії на конкретну дату у порівнянні з попередніми періодами чи будь-які інші дані, які б підтверджували коливання ціни електричної енергії на ринку, у зв`язку із чим не містять належного обґрунтування для зміни істотних умов договору на підставі пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII.
Підсумовуючи суд зазначає, що необхідність внесення зазначених змін не можна вважати обґрунтованим та такою, що підтверджена належними доказами.
Окрім того, додатковими угодами №1, №2 збільшено ціну за одиницю товару понад 10 %. 
Водночас суд звертає увагу сторін, що посилання відповідача на підпункт 2, підпункт 7 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 не свідчить про зміну законодавства у відповідній категорії спору, оскільки: 1) постанова Кабінету Міністрів України є підзаконним нормативно-правовим актом; 2) їх зміст лише деталізує випадки для можливості зміни сторонами правочину ціни договору в порядку пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", та не встановлює іншого алгоритму розрахунку процентного співвідношення ціноутворення передбаченого даною нормою (правова позиція ВС викладена у постанові від 28 серпня 2024 року у cправі №918/694/23).
Посилання відповідача 1 на те що Особливостями (в редакції станом на час укладення спірних угод) не передбачений максимальний поріг ціни суд оцінює критично, так як в даному випадку до застосування також підлягають положення Закону №922-VIII, який є основним нормативно - правовим актом, який регулює спірні правовідносини. 
З урахуванням наведеного суд робить висновок щодо наявності підстав для визнання оспорюваних додаткових угод №1, №2 до договору недійсними, оскільки укладені всупереч вимог статі 41 Закону № 922-VIII оскільки не містять належних доказів коливання цін на ринку з моменту укладення договору до моменту внесення змін, змінюють ціну товару після того як товар було спожито та збільшують ціну за одиницю товару понад 10 % що заборонено законом, який регулюю спірні правовідносини щодо процедури публічних закупівель.
Оскільки зазначені додаткові угоди є недійсними та не породжують правових наслідків, то підстава для оплати електричної енергії за встановленою у них ціною відпала, а тому грошові кошти, на підставі норм статей 216, 1212 ЦК України, у заявленому розмірі Товариство з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" має повернути (аналогічні висновки наведено у пунктах 71, 72, 82 постанови Великої Палати Верховного Суду від 24 січня 2024 року у справі № 922/2321/22).
Як видно із встановлених обставин справи, розрахунок вартості поставленого товару необхідно здійснювати з ціни товару за одиницю в розмірі 5,724588 грн за кВт*год з ПДВ.
Відповідно до актів приймання - передачі електричної енергії встановлено, що ТОВ "ЗЕ.ТЕК" на виконання договору поставлено 139 645 кВт/год, тобто загальна вартість товару мала б становити 799 410,09 грн, тоді як за спожиту електричну енергію сплачено 940 339,70 грн, відтак розмір переплати складає 140 929,61 грн.
Тому, внаслідок неправомірного збільшення ціни на електричну енергію шляхом укладання спірних додаткових угод з порушенням законодавства мала місце переплата коштів у розмірі 140 929,61 грн з урахуванням ПДВ (940 339,70 грн – 799 410,09 грн).
Таким чином, грошові кошти в сумі 140 929,61 грн є такими, що були безпідставно одержані відповідачем, оскільки підстава їх набуття відпала. А тому відповідач зобов`язаний їх повернути, що відповідає приписам статей 216, 1212 ЦК України.

Висновки суду
За результатом розгляду спору суд установив, що додаткові угоди до договору, які були предметом розгляду, укладені з порушенням Закону України "Про публічні закупівлі", а тому ці угоди суд визнав недійсними. 
Надмірно сплачені кошти в сумі 140 929,61 грн необхідно стягнути з TOB "ЗЕ.ТЕК" на користь Могилів-Подільської міської ради.

Розподіл судових витрат
Згідно з положеннями статті 129 ГПК України, судовий збір покладається у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін.
У спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Загальний розмір судового збору за даним позовом складає 9 084,00 грн (2 немайнові вимоги + 1 майнова). 
Таким чином, судові витрати у зв`язку з задоволенням позову покладаються за немайнові вимоги порівну на відповідачів (по 3 028,00 грн), оскільки суд встановив допущені при укладенні додаткових угод порушення, незважаючи на те, що ініціатором укладення угод був відповідач 1, відповідач 2 у свою чергу мав право відмовитись від укладення спірних угод.
Судовий збір за майновою вимогою (3 028,00 грн) суд покладає на відповідача 1 як на сторону боржника, яка збагатилась за рахунок другої сторони.
Керуючись статтями 73, 74, 76-79, 91, 120, 123, 129, 233, 238, 241 ГПК України, суд –
ВИРІШИВ:
1. Позов задоволити.
2. Визнати недійсною додаткову угоду №1 від 30 липня 2024 року до договору про постачання електричної енергії споживачу №185/448 від 11.06.2024, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством "Могилів-Подільська окружна лікарня інтенсивного лікування" Могилів - Подільської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "ЗЕ.ТЕК".
3. Визнати недійсною додаткову угоду №2 від 27 серпня 2024 року до договору про постачання електричної енергії споживачу №185/448 від 11.06.2024, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством "Могилів-Подільська окружна лікарня інтенсивного лікування" Могилів - Подільської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "ЗЕ.ТЕК".
4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗЕ.ТЕК" (33023, Рівненська обл., Рівненський р-н, місто Рівне, вул.Грушевського академіка, будинок 77, офіс 304, ідентифікаційний код 44317705) на користь Могилів-Подільської міської ради (24000, Вінницька обл., місто Могилів-Подільський, площа Шевченка, будинок 6/16, ідентифікаційний код 26340549) безпідставно збережені кошти в сумі 140 929 (сто сорок тисяч дев`ятсот двадцять дев`ять) грн 61 коп.
5. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗЕ.ТЕК" (33023, Рівненська обл., Рівненський р-н, місто Рівне, вул.Грушевського академіка, будинок 77, офіс 304, ідентифікаційний код 44317705) на користь Вінницької обласної прокуратури (21050, Вінницька обл., місто Вінниця, вул. Монастирська, будинок 33, ідентифікаційний код 02909909) 6 056 (шість тисяч п`ятдесят шість) грн 00 коп судового збору.
6. Стягнути з Комунального некомерційного підприємство "Могилів-Подільська окружна лікарня інтенсивного лікування" Могилів - Подільської міської ради (24000, Вінницька обл., Могилів-Подільський р-н, місто Могилів-Подільський, вул.Полтавська, будинок 89/2, ідентифікаційний код 01982591) на користь Вінницької обласної прокуратури (21050, Вінницька обл., місто Вінниця, вул. Монастирська, будинок 33, ідентифікаційний код 02909909) 3 028 (три тисячі двадцять вісім) грн 00 коп судового збору.

Позивач (Стягувач): Могилів-Подільська міська рада (24000, Вінницька обл., місто Могилів-Подільський, площа Шевченка, будинок 6/16, ідентифікаційний код 26340549).
Позивач (Стягувач за судовим збором): Вінницька обласна прокуратура (21050, Вінницька обл., місто Вінниця, вул. Монастирська, будинок 33, ідентифікаційний код 02909909).
Відповідач (Боржник): Товариство з обмеженою відповідальністю "ЗЕ.ТЕК" (33023, Рівненська обл., Рівненський р-н, місто Рівне, вул.Грушевського академіка, будинок 77, офіс 304, ідентифікаційний код 44317705).
Відповідач (Боржник): Комунальне некомерційне підприємство "Могилів-Подільська окружна лікарня інтенсивного лікування" Могилів - Подільської міської ради (24000, Вінницька обл., Могилів-Подільський р-н, місто Могилів-Подільський, вул.Полтавська, будинок 89/2, ідентифікаційний код 01982591).

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч.ч. 1, 2 ст. 241 ГПК України).
Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ч. 1 ст. 256 ГПК України).
Інформацію по справі, що розглядається, можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://rv.arbitr.gov.ua/sud5019/.
Повне рішення складено 20 березня 2026 року.

Суддя Андрій КАЧУР