Справа № 301/2865/25

П О С Т А Н О В А
Іменем України

02 квітня 2026 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді-доповідача: Мацунича М.В.
суддів: Собослоя Г.Г., Джуги С.Д.
з участю секретаря судового засідання: Ормош О.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою Зарічанської сільської ради на ухвалу Іршавського районного суду Закарпатської області від 16 грудня 2025 року, постановлену головуючою суддею Пітерських М.О. у справі за позовом Зарічанської сільської ради до Камянської сільської ради Берегівського районну, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача:Хустська районна державна адміністрація Закарпатської області, третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: приватного нотаріуса Хустського районного нотаріального округу Закарпатської області Гецко Алли Іванівни, приватного нотаріуса Хустського районного нотаріального округу Закарпатської області Рацин Віктора Федоровича про визнання недійсним та скасування рішень та цивільно-правових угод щодо земельних ділянок і витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння

встановив:

У грудні 2025 року Зарічанська сільська рада звернулася до Іршавського районного суду Закарпатської області з позовом до Кам`янської сільської ради Берегівського району Закарпатської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Хустська районна державна адміністрація Закарпатської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Закарпатської області Гецко А.І., приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Закарпатської області Рацин В.Ф., про визнання недійсними та скасування рішень Кам`янської сільської ради Берегівського району Закарпатської області та цивільно-правових угод щодо земельних ділянок і витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння.
Ухвалою Іршавського районного суду від 08.12.2025 позовну заяву Зарічанської сільської ради залишено без руху як таку, що не відповідає вимогам абз.2 ч.4 ст.177 ЦПК України, позивачу вказано на недоліки позовної заяви, відповідно до вимог ч.11 ст.187 ЦПК України надано строк для усунення недоліків - п`ять днів з дня вручення позивачу ухвали та роз`яснено наслідки не виправлення недоліків у визначений судом строк.
В ухвалі суду від 08.12.2025 зазначено, що до позовної заяви не додано експертно-грошової оцінки земельних ділянок, чинної на дату подання позовної заяви до суду – 30 жовтня 2025 року.
Також позивачем не надано доказів внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірних земельних ділянок відповідно до проведеної експертно-грошової оцінки, чинної на дату подання позову до суду.
Вказані документи також є необхідними для перевірки правильності визначення ціни позову та відповідно сплати позивачем судового збору.
Копію ухвали про залишення позовної без руху від 08.12.2025 разом із супровідним листом доставлено в електронний кабінет позивача Зарічанської сільської ради 08 грудня 2025 року о 14:09 год., що підтверджується довідками про доставку електронного документу (том 5 а.с.202,203).
На виконання ухвали суду від 08.12.2025 про залишення позовної заяви без руху, 15.12.2025 представник позивача Марухнич Т.Б. подала клопотання, в якому зазначила наступне.
До позовної заяви було додано Довідки про оціночну вартість об`єктів нерухомості, а саме земельних ділянок станом на 28.10.2025, а позовна заява була подана 30.10.2025. Це пояснюється організаційно-правовою формою позивача, як органу місцевого самоврядування з бюджетним фінансування, що вимагає залучення державного казначейства для здійснення платежів за бюджетні кошти, яке в свою чергу проводить заходи перевірки наявності зобов`язань та дотримання законодавства відповідності витрат бюджету та ін. відповідно до Бюджетного кодексу України та має часові рамки, які впливають на процедуру захисту своїх прав.
Додані до позовної заяви Довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості було сформовано Єдиною базою даних звітів про оцінку з урахуванням Порядку ведення єдиної бази звітів про оцінку, затвердженого наказом Фонду державного майна України 17 травня 2018 року №658 (в редакції наказу Фонду державного майна України від 12 січня 2021 року №24).
Відповідно до ч.4 розділу ІІ «Суб`єкти Єдиної бази», зазначеного наказу, фізичні та юридичні особи, на запит яких формується електронна довідка про оціночну вартість об`єкта нерухомості, зобов`язані вносити до Єдиної бази достовірні дані про об`єкт нерухомості, які відомі або стали відомі про такий об`єкт на дату формування довідки.
Довідки про оцінку вартості об`єкта нерухомості є не тільки вихідними даними для визначення вартості позову та судового збору. Зазначення даної інформації у позовній заяві вимагає п.3 ч.3 ст.175, 176 ЦПК України.
Зазначена Єдина база даних звітів про оцінку передбачає визначення вартості тільки на день формування довідки. Враховуючи зазначену обставину, позивач, на жаль, не може подати Довідку про оціночну вартість спірних земельних ділянок станом на 30 жовтня 2025 року, а тільки на дату виконання ухвали Іршавського районного суду.
На виконання ухвали суду від 08 грудня 2025 року позивач подав Довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості, виготовлені на дату подання даного клопотання. Відповідно до Довідок про оціночну вартість об`єкта нерухомості, вартість позову становить 1.981.974,5 грн, що на 283.247,3 грн. менше від заявленої 30.10.2025 вартості позову (2.265.221,85 грн.), що в свою чергу надає право вважати ситуаційною переплатою. Також ОСОБА_7 зазначила, що позивач не заперечує щодо визначення в судовому порядку вартості спірного майна на підставі Довідок про оціночну вартість об`єкта нерухомості спірних земельних ділянок, які містяться у справі та додані до даного клопотання. 
На виконання вимоги щодо внесення на депозитний рахунок Іршавського районного суду коштів в розмірі вартості (2.265.221,85 грн) спірних земельних ділянок станом на дату подання позовної заяви, представник позивача надала платіжну інструкцію №1074 (внутрішній номер 470875474) від 12.12.2025.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про оцінку землі», експертна грошова оцінка земельних ділянок - результат визначення вартості земельної ділянки та пов`язаних з нею прав оцінювачем (експертом з питань оцінки земельної ділянки) із застосуванням сукупності підходів, методів та оціночних процедур, що забезпечують збір та аналіз даних, проведення розрахунків і оформлення результатів у вигляді звіту.
Згідно з ст.5 Закону України «Про оцінку землі», експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки. Експертна грошова оцінка земельних ділянок використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок та прав на них, крім випадків, визначених цим Законом, а також іншими законами.
В статті 13 Закону України «Про оцінку землі» передбачено випадки обов`язкового проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок, зокрема, у разі: відчуження та страхування земельних ділянок, що належать до державної або комунальної власності, крім випадку, передбаченого абзацом сьомим частини першої цієї статті; визначення розміру майнової шкоди, збитків власникам або землекористувачам у випадках, встановлених законом або договором; рішення суду.
Відповідно до п. 3, 5 Методики експертної грошової оцінки земельних ділянок, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 11 жовтня 2022 року №1531 (далі – Методика), експертна грошова оцінка передбачає визначення ринкової (імовірної ціни продажу на ринку) або іншого виду вартості об`єкта оцінки (заставна, страхова, для бухгалтерського обліку тощо), за яку він може бути проданий (придбаний) або іншим чином відчужений на дату оцінки відповідно до умов угоди. Експертна грошова оцінка - процес визначення вартості об`єкта оцінки на дату оцінки.
З пункту 49, 50 Методики, як і зі ст.1 Закону України «Про оцінку землі», вбачається, що за результатом проведеної експертної грошової оцінки земельних ділянок складається Звіт про оцінку. До звіту додаються відповідні розрахунки.
Відповідно до ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», звіт про оцінку майна є документом складеним, зокрема, в електронному вигляді з дотриманням законодавства про електронні довірчі послуги, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності. Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна. Підписаний звіт про оцінку майна підлягає зберіганню оцінювачами та суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання в електронній формі протягом трьох років з дати складення такого звіту, якщо більший строк не встановлено законодавством.
Порядок ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, який затверджений наказом Фонду державного майна України від 17 травня 2018 року №658 (у редакції наказу Фонду державного майна України від 12 січня 2021 року №24) (далі – Порядок) у пункті 6 передбачає визначення електронної довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості та звіту про оцінку майна для цілей оподаткування (далі - звіт про оцінку).
Електрона довідка про оціночну вартість об`єкта нерухомості - документ, сформований на запит фізичної або юридичної особи на підставі даних про об`єкт нерухомості, внесених до Єдиної бази даних звітів про оцінку за допомогою мережі Інтернет, та містить оціночну вартість такого об`єкта, розраховану модулем електронного визначення оціночної вартості.
Звіт про оцінку майна для цілей оподаткування (далі - звіт про оцінку) - звіт про оцінку майна, складений відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», звіт про експертну грошову оцінку земельних ділянок, складений відповідно до Закону України «Про оцінку земель», які відповідають вимогам національних стандартів оцінки майна та іншим нормативно-правовим актам з оцінки майна.
При цьому у п. 1, 4-6 розділу ІІІ Порядку передбачено, що у випадках, визначених Податковим кодексом України, на запити фізичних або юридичних осіб здійснюється електронне визначення оціночної вартості об`єкта нерухомості, розраховане Модулем Єдиної бази. На підставі даних про об`єкт нерухомості Модуль Єдиної бази розраховує оціночну вартість такого об`єкта нерухомості. За результатом визначення оціночної вартості об`єкта нерухомості Модулем формується довідка про оціночну вартість об`єкта нерухомості відповідно до додатка 2 цього Порядку, з автоматичним присвоєнням кожній довідці унікального реєстраційного номера. Довідка про оціночну вартість об`єкта нерухомості є чинною впродовж 30 календарних днів з дня її формування Єдиною базою.
Тобто, чинне законодавство розрізняє Електронну довідку про оціночну вартість об`єкта нерухомості та Звіт про експертну грошову оцінку земельних ділянок, подання якого є необхідним у даній справі.

Однак, позивач на підтвердження вартості спірних земельних ділянок подав до суду разом із позовною заявою та на виконання ухвали від 08.12.2025 року Довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 28.10.2025 року та від 12.12.2025 року. Разом з тим, звіт про оцінку за результатом проведення експертно-грошової оцінки земельних ділянок, подання якого є вимагає процесуальний закон, суду надано не було.
Посилання позивача на неможливість подання до суду експертно-грошової оцінки земельних ділянок не підтверджена жодними доказами, не зазначено про неможливість подання вказаних доказів разом з позовною заявою і в самій позовній заяві, відповідно до ст. 175 ч.3 п.8 ЦПК України.
Не відповідає вимогам закону посилання представників позивача на те, що суд повинен зобов`язати позивача замовити виготовлення експертно-грошової оцінки земельних ділянок або зобов`язати такі виготовити відповідачів – власників земельних ділянок, оскільки згідно ст. 177 ч.4 абз. 2 ЦПК України експертно-грошова оцінка майна та докази внесення на депозитний рахунок суду вартості майна, відповідно до експертної оцінки, подається до суду позивачем разом з позовною заявою.
Таким чином, позивачем не додано до позовної заяви експертно-грошової оцінки земельних ділянок, чинної на дату подання позовної заяви до суду, та відповідно не додано доказів внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірних земельних ділянок.
Позивачем подано до суду платіжну інструкцію №1074 від 12.12.2025 року про внесення на депозитний рахунок суду 2.265.221,85 грн., однак вказана сума сплачена відповідно до Довідок про оціночну вартість земельних ділянок від 28.10.2025 року, а не у розмірі вартості спірного майна, відповідно до експертно-грошової оцінки земельних ділянок, що і передбачено нормами ЦПК України та яка здійснена в порядку, визначеному законом.
Тобто, станом на 16 грудня 2025 року недоліки позовної заяви, на які було вказано в ухвалі суду від 08 грудня 2025 року, позивачем не виправлено.

Ухвалою Іршавського районного суду Закарпатської області від 16 грудня 2025 року, з врахуванням вимог ч.13 ст.187 ЦПК України та п.8 ч.1 ст.257 ЦПК України, залишив позов Зарічанської сільської ради без розгляду.
Повернуто Зарічанській сільській раді (код ЄДРПОУ 04349538, юридична адреса: с. Заріччя, вул. Центральна, б/н, Хустського району, Закарпатської області) грошові кошти в сумі 2 265 221 (два мільйони двісті шістдесят п`ять тисяч двісті двадцять одна) грн. 85 коп., які були внесені на депозитний рахунок Іршавського районного суду: одержувач – ТУ ДСА України в Закарпатській області; код ЄДРПОУ – 26213408; надавач платіжних послуг отримувача – Держказначейська служба України, м. Київ; рахунок отримувача - UA108201720355259043500018501, МФО 820172, згідно платіжної інструкції №1074 (внутрішній номер 470875474) від 12 грудня 2025 року.
Вжиті ухвалою Іршавського районного суду від 03 листопада 2025 року заходи забезпечення позову у виді накладення арешту і заборони вчинення будь-яких інших дій, які змінюють нинішній стан та статус земельних ділянок з кадастровими номерами: 2121987000:02:001:0312, 2121987000:02:001:0313, 2121987000:02:001:0314, 2121987000:02:001:0315, 2121987000:02:001:0316, 2121987000:02:001:0317,2121987000:02:001:0318 та 2121987000:02:001:0319 - скасовано.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою суду Зарічанська сільська рада оскаржила таку в апеляційному порядку.
У апеляційній скарзі просить ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. 
Вказує, що до позовної  заяви позивачем було додано Довідки про оціночну вартість об`єктів нерухомості, а саме земельних ділянок станом на 28.10.25, а позовна заява була подана 30.10.25. Це пояснюється організаційно правовою формою позивача, як органу місцевого самоврядування з бюджетним фінансування, що вимагає залучення державного казначейства для здійснення платежів за бюджетні кошти, яке в свою чергу проводить заходи перевірки наявності зобов`язань та дотримання законодавства відповідності витрат бюджету та ін. відповідно до Бюджетного кодексу України та має часові рамки, які впливають на процедуру захисту своїх прав. 
Додані до позовної заяви довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості було сформовано Єдиною базою даних звітів про оцінку з урахуванням Порядку ведення єдиної бази звітів про оцінку затвердженого Наказом Фонду державного майна України 17 травня 2018 року № 658 (в редакції наказу Фонду державного майна).
Довідки про оцінку вартості об`єкта нерухомості є не тільки вихідними даними для визначення вартості позову та судового збору. Зазначення даної інформації у позовній заяві вимагає пункт 3 частини третьої статті 175, статті 176 ЦПК України.
Відповідно, станом на дату подання позовної заяви Зарічанською сільською радою було надано довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості на земельні ділянки за кадастровими номерами: 2121987000:02:001:0312; 2121987000:02:001:0313; 2121987000:02:001:0314; 2121987000:02:001:0315; 2121987000:02:001:0316; 2121987000:02:001:0317; 2121987000:02:001:0318; 2121987000:02:001:0319, які були чинними.
Обов`язок попереднього внесення вартості майна на депозитний рахунок суду передбачений у нормі матеріального права. Положення частини п`ятої статті 390 ЦК України поширюється на випадки подання позову про витребування майна у добросовісного набувача. При цьому у випадку подання та розгляду судом позову про витребування майна у недобросовісного набувача, вимоги частини п`ятої статі 390 ЦК України не підлягають застосуванню. 
У позовний заяві, позивач наголошує на тому, що позов до відповідачів по справі заявлено як до недобросовісних набувачів (всі учасники процесу виділення земельних ділянок знали та могли знати, що ділянки розташовані на території Зарічанської сільської ради за межами населеного пункту село Заріччя Хустського району), а відтак, поза увагою суду залишилось й те, що обов`язок попереднього внесення вартості майна на депозитний  рахунок суду встановлений у нормах матеріального права, зокрема у частині п`ятій статті 390 ЦК України. 
За таких обставин суд першої інстанції прийшов до помилкового висновку про обов`язок позивача, попереднього внесення вартості майна на депозитний рахунок суду.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_5 , в інтересах якого діж адвокат Горбатова А.А. просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги та залишити без змін ухвалу суду першої інстанції.
Вказує, що суд вірно дійшов висновку про залишення позову без розгляду з тих підстав, що позивачем не додано належних і допустимих доказів щодо експертно-грошової оцінки спірних земельних ділянок. Надана позивачем довідка про оціночну вартість земельних ділянок не є належним доказом визначення вартості майна.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що така підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Встановлено, що ухвалою Іршавського районного суду від 08.12.2025 позовну заяву Зарічанської сільської ради залишено без руху як таку, що не відповідає вимогам абз.2 ч.4 ст.177 ЦПК України, позивачу вказано на недоліки позовної заяви, відповідно до вимог ч.11 ст.187 ЦПК України надано строк для усунення недоліків - п`ять днів з дня вручення позивачу ухвали та роз`яснено наслідки не виправлення недоліків у визначений судом строк.
В ухвалі суду від 08.12.2025 року зазначено, що до позовної заяви не додано експертно-грошової оцінки земельних ділянок, чинної на дату подання позовної заяви до суду – 30 жовтня 2025 року.
Також позивачем не надано доказів внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірних земельних ділянок відповідно до проведеної експертно-грошової оцінки, чинної на дату подання позову до суду.
Вказані документи також є необхідними для перевірки правильності визначення ціни позову та відповідно сплати позивачем судового збору.

На виконання ухвали суду від 08 грудня 2025 року позивач подав Довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості, виготовлені на дату подання даного клопотання. Відповідно до Довідок про оціночну вартість об`єкта нерухомості, вартість позову становить 1981974,5 грн., що на 283247,3 грн. менше від заявленої 30.10.2025 року вартості позову (2265221,85 грн.), що в свою чергу надає право вважати ситуаційною переплатою. Також ОСОБА_7 зазначила, що позивач не заперечує щодо визначення в судовому порядку вартості спірного майна на підставі Довідок про оціночну вартість об`єкта нерухомості спірних земельних ділянок, які містяться у справі та додані до даного клопотання. На виконання вимоги щодо внесення на депозитний рахунок Іршавського районного суду коштів в розмірі вартості (2265221,85 грн.) спірних земельних ділянок станом на дату подання позовної заяви, представник позивача надала платіжну інструкцію №1074 (внутрішній номер 470875474) від 12.12.2025 року.
Позивачем подано до суду платіжну інструкцію №1074 від 12.12.2025 про внесення на депозитний рахунок суду 2265221,85 грн, однак вказана сума сплачена відповідно до Довідок про оціночну вартість земельних ділянок від 28.10.2025 року, а не у розмірі вартості спірного майна, відповідно до експертно-грошової оцінки земельних ділянок, що і передбачено нормами ЦПК України та яка здійснена в порядку, визначеному законом.
Тобто, станом на 16 грудня 2025 року недоліки позовної заяви, на які було вказано в ухвалі суду від 08 грудня 2025 року, позивачем не виправлено.
Враховуючи наведене, відповідно до ч.13 ст.187 ЦПК України та п.8 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд першої інстанції вважав залишити позов Зарічанської сільської ради без розгляду, оскільки ухвала суду від 08.12.2025 року про залишення позовної заяви без руху у визначений судом строк позивачем не виконана.

Апеляційний суд не погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Частиною 4 статті 177 ЦПКУ країни визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.
Обов`язок попереднього внесення вартості майна на депозитний рахунок суду передбачений у нормі матеріального права. Положення частини п`ятої статті 390 ЦК України поширюється на випадки подання позову про витребування майна у добросовісного набувача. При цьому у випадку подання та розгляду судом позову про витребування майна у недобросовісного набувача, вимоги частини п`ятої статі 390 ЦК України не підлягають застосуванню.

Звертаючись до суду з позовом Зарічанська сільська рада наголошує на тому, що спірні земельні ділянки слід витребувати від недобросовісних набувачів (відповідачів), а тому апеляційний суд вважає, що в цьому випадку суду першої інстанції слід було встановити правові підстави для внесення вартості майна на депозитний  рахунок суду встановлений у нормах матеріального права, зокрема у частині п`ятій статті 390 ЦК України.
Окрім зазначеного, слід наголосити на тім, що Зарічанська сільська рада звертаючись у суд із даною позовною заявою здійснила сплату грошової суми 2 265 221,85 гривню на депозитний рахунок Іршавського районного суду, що за своєю суттю є підтвердженням тієї обставини, що позивач виконав вимогу закону не дивлячись на те, що вважав відповідачів недобросовісними набувачами спірних земельних ділянок. 
Вказаного суд першої інстанції не врахував, не надав правової оцінки вимогам статті 390 ЦК України, 177 ЦПК України та прийшов помилкового висновку про обов`язок позивача, попереднього внести вартість майна на депозитний рахунок суду.
Згідно із статтею 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
Оскільки суд першої інстанції залишив без розгляду позовну заяву без з`ясування належним чином усіх обставин, які мають значення по справі, що призвело до помилкового вирішення питання щодо застосування вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України, то за таких обставин ухвала суду підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Враховуючи викладене та керуючись нормами статей 367, 374, 379, 381, 382, 384 ЦПК України, апеляційний суд

постановив:

апеляційну скаргу Зарічанської сільської ради, задовольнити. 

Ухвалу Іршавського районного суду Закарпатської області від 16 грудня 2025 року про залишення без розгляду позовної заяви, скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови суду складено 08 квітня 2026 року.

Суддя-доповідач

Судді