Справа № 276/124/26
Провадження по справі №2/276/317/26 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 квітня 2026 року селище Хорошів

Хорошівський районний суд Житомирської області в складі:
головуючого судді Бобра Д.О.,
при секретарі судового засідання Свиридок А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Хорошівської селищної ради Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -
В С Т А Н О В И В :
Представник позивача – адвокат Пастух Ю.С. звернулась до суду із вказаним позовом, мотивуючи його тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , який за життя склав заповіт, яким заповів все своє майно донькам ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . Однак, після смерті ОСОБА_2 жоден із спадкоємців, зазначених у заповіті, спадщину не прийняв. ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 померла. ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_3 . Представник позивача стверджує, що єдиною спадкоємицею майна ОСОБА_2 є позивач ОСОБА_1 , яка також є його донькою. Проте, під час звернення позивача до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку площею 5,5941 га кадастровий номер 1821181500:04:002:0059, яка входить до складу спадщини, нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з тим, що спадкоємиця не подала заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Представник позивача у позові зазначає, що у встановлений шестимісячний строк позивач не звернувся до нотаріуса, оскільки не знав про наявність вказаної земельної ділянки і про її наявність дізнався з листа-повідомлення від 04.08.2025 р., в якому ТОВ «Є.С.А.Н – Агро» запропонувало викупити дану земельну ділянку. Крім того, наявність заповіту, в якому спадкодавець розпорядився майном на користь інших осіб, створювала правове очікування, що саме зазначені у заповіті особи відкриють спадкову справу і отримають свідоцтво, тому позивачка не мала підстав вважати, що їй слід самостійно звернутись до нотаріуса. 
Представник позивача просить суд визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили. 
Ухвалою судді Хорошівського районного суду Житомирської області від 27.01.2026 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.
Ухвалою Хорошівського районного суду Житомирської області від 19.03.2026 року закрито підготовче провадження у справі та призначеного справу до судового розгляду по суті. 
В судове засідання позивач та його представник не прибули. Представник позивача– адвокат Пастух Ю.С. направила до суду клопотання про розгляд судової справи за відсутності позивача та представника позивача, позовні вимоги підтримують у повному обсязі.
Представник відповідача, Хорошівської селищної ради, в судове засідання не з`явився, селищний голова подав до суду заяву про розгляд справи без участі представника селищної ради, зазначив, що позов визнають.
Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що в задоволенні позовних вимог слід відмовити з наступних підстав.
Судом встановлено, що  ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 40).
Відповідно до копії довідки, виданої виконавчим комітетом Хорошівської селищної ради 13.08.2025 за вих. №273, за адресою: АДРЕСА_1 разом із спадкодавцем  ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на день смерті та 6 місяців після його смерті ніхто не проживав та не був зареєстрований (а.сп. 47).
Згідно копії витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №83447754 від 01.12.2025 року до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1  ОСОБА_2 заведено спадкову справу №100/2025 (а.сп. 53).
Згідно копії заповіту, посвідченого секретарем Дворищенської сільської ради Володарсько-Волинського району Житомирської області Мошківською М.В. 12.04.2000 року та зареєстрованого в реєстрі за №18,  ОСОБА_2 заповів все своє майно  ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.сп. 72). 
Згідно копії спадкової справи №100/2025, яка заведена приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Кулініч Н.А. 01.12.2025 року на підставі звернення ОСОБА_1 із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, ОСОБА_1 спадщину після смерті ОСОБА_2 не прийняла, а тому нотаріусом постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 01.12.2025 року відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на належну померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 земельну ділянку площею 5,5941 га кадастровий номер 1821181500:04:002:0059, у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини (а.сп. 50-51).
Статтею 15 Цивільного кодексу України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Згідно ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звертатися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Статтею 1270 ЦК України встановлено строк у шість місяців для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 пропустила строк, встановлений ст. 1270 ЦК України для подачі заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Верховний Суд зазначив, що правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не використав право на прийняття спадщини через брак інформації про смерть спадкодавця, незнання приписів закону тощо, тоді немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Такі правові висновки викладено у постанові Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, а також у постановах Верховного Суду від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19) та інших.
Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
В обґрунтування поважності причин пропуску строку прийняття спадщини представник позивача зазначила, що позивач не знав про наявність спадкового майна – земельної ділянки кадастровий номер 1821181500:04:002:0059 та про те, що має право на спадкове майно через наявність складеного на користь інших осіб заповіту, які спадщину не прийняли.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.06.2024 по справі №686/5757/23 зазначила, що з урахуванням фактичних обставин конкретної справи поважними причинами пропуску строку суд може визнати, зокрема: 1) тривалу хворобу спадкоємців; 2) велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем розташування спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо. 
Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.
За конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість.
Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини.
Неподання заяви умисно чи з необережності (недбалості) не може бути підставою для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.
Суди мають враховувати, що безпідставне надання додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину, а у разі відсутності таких спадкоємців - в інтереси територіальної громади, яка має право на визнання спадщини відумерлою.
Рішення обґрунтовується лише тими доказами, які одержані у визначеному законом порядку та досліджені в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.
Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовані вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд повинен мотивувати свої дії та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, він не скористався правом на прийняття спадщини, то немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
Подібний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 17 червня 2020 року у справі № 520/10377/17, від 11 серпня 2021 року у справі №720/1079/19, від 22 січня 2020 року у справі № 592/18695/18, від 17 березня 2021 року у справі N 638/17145/17, від 22 березня 2023 року у справі N 361/8259/18 та багатьох інших.
Правозастосовча практика Верховного Суду у подібних правовідносинах є незмінною та усталеною.
Судом встановлено, що обумовлені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини, як-от необізнаність про склад спадкової маси тапро те, що він має право на спадкове майно після смерті спадкодавця ОСОБА_2 , не відповідають критеріям розумності, добросовісності та справедливості, не містять ознак поважності причин пропуску, тобто не є такими, що унеможливлювали своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини, а враховуючи, що тривалість пропуску строку становить понад 20 роківпісля закінчення 6-місячного строку для прийняття спадщини, то позивач свідомо не скористалась правом на прийняття спадщини, оскільки жодних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, які б суттєво перешкоджали зверненню до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк, суду не надано.
При цьому суд враховує, що позивач є донькою ОСОБА_2 та відповідно до ст. 1261 ЦК України належить до першої черги спадкоємців, а тому має першочергове право на подання заяви про прийняття спадщини, яке не залежить від подання чи неподання заяв іншими спадкоємцями.  
Враховуючи те, що необізнаність особи про склад спадкової маси, про порядок прийняття спадщини чи осіб, які звернулися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, на переконання суду не може бути належною підставою для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Належні та допустимі докази наявності у позивача поважних причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами на вчинення цих дій у матеріалах справи відсутні, причини пропуску строку для прийняття спадщини, зазначені позивачем, суд визнає неповажними.
Статтею 81 ЦПК України визначено обов`язок сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. 
Статтями 76-80 ЦПК України визначені основні положення про докази, відповідно до яких доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Суд не приймає визнання відповідачем позовних вимог, оскільки законом чітко визначено підстави для встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, а саме: наявність поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини. Разом з цим, позивачем не доведено відповідними доказами та судом не встановлено в ході судового розгляду поважних причин пропуску такого строку. У даному випадку, задоволення позову суперечитиме вимогам закону, зокрема ч. 3 ст. 1272 ЦК України.
Зважаючи на вказане, з огляду на те, що позивач не надав належних та допустимих доказів, які б свідчили про наявність у нього об`єктивних, непереборних та істотних труднощів для подання заяви у межах передбаченого законодавством шестимісячного строку для прийняття спадщини, а наведені позивачем причини пропуску строку визнано судом неповажними, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову слід відмовити в повному обсязі.
Керуючись ст.ст.4, 12, 13, 258, 259, 263-265 ЦПК України, ст. ст.1218, 1261, 1270, 1272 ЦК України, суд,- 
У Х В А Л И В :
В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Хорошівської селищної ради Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.
Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 .
Відповідач: Хорошівська селищна рада, адреса місця знаходження: с-ще Хорошів вул. Героїв України, 13, Житомирського району Житомирської області; код ЄДРПОУ 04344587.

Головуючий суддя:         Д.О. Бобер