Справа № 640/20786/18 
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2026 року м. Одеса
Одеський окружний адміністративний суд під головуванням судді Андрухіва В.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою Служби зовнішньої розвідки України до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, 
ВСТАНОВИВ:
Служба зовнішньої розвідки України звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом, у якому просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 01.10.2018 № 0667731206 про застосування штрафу в сумі 32863,27 грн.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що відповідно до статті 201 Податкового кодексу України 18.12.2017 Службою зовнішньої розвідки України було складено податкову накладну в електронній формі на суму 328 632,71 гривень та належним чином її оформлено в системі комп`ютерної програми "М.Е.Doc IS Звітність". Проте, в силу об`єктивних обставин заходи щодо реєстрації зазначеної податкової накладної вживались 15 січня 2018 року (кінцевий термін реєстрації податкової накладної). В результаті вжиття таких заходів в комп`ютерній програмі "М.Е.Doc IS Звітність" було відображено, що податкова накладна переведена в розділ "до реєстрації" та знаходиться в стадії "очікування". З урахуванням принципів адміністрування та налаштування оновлень комп`ютерної програми "М.Е.Doc IS Звітність" фактична доставка (реєстрація) податкової накладної відбулася автономним програмним методом лише 16 січня 2018 року. Крім того, представник позивача зазначив, що надіслане податкове повідомлення-рішення не відповідає визначеній Порядком 1204 формі та змісту, зокрема в ньому не конкретизовано підставу, визначену ст. 120 ПК для застосування до СЗРУ штрафу. Також, податковим органом не надіслано на адресу позивача ППР в порядку, визначеному ст. 42 ПК України. 
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.12.2018 року прийнято до розгляду вказану позовну заяву та відкрито провадження у справі. 
На підставі Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 року № 399, справу № 640/20786/18 передано на розгляд до Одеського окружного адміністративного суду.
Згідно Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Одеського окружного адміністративного суду від 04.02.2025 року, зазначена справа передана на розгляд судді Андрухіву В.В.
Ухвалою від 10.02.2025 року прийнято до провадження вказану справу. Ухвалено розглядати справу спочатку за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами. 
Ухвалою від 13.03.2026 року замінено відповідача ГУ ДФС у м. Києві (код ЄДРПОУ 39439980) на правонаступника - Головне управління ДПС у м. Києві (адреса: вул. Шолуденка, 33/19, м. Київ, 04116, код ЄДРПОУ ВП 44116011).
28.02.2025 року від представника відповідача надійшов відзив на адміністративний позов, згідно якого останній з позовними вимогами не погоджується та просить у задоволенні позову відмовити. У відзиві на позовну заяву відповідач зазначає, що за результатами проведеної перевірки контролюючим органом встановлено порушення позивачем п.201.10 статті 201 ПК України в частині порушення термінів реєстрації в ЄРПН податкових накладних. Податкові накладні позивача, які наведені в акті камеральної перевірки зареєстровані з порушенням термінів реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН, які визначені у п.201.10 статті 201 ПК України, що є підставою для притягнення позивача до відповідальності. 
05.03.2025 року всупереч частини другої статті 19 Конституції України ГУ ДФС у м. Києві допущені порушення щодо визнання правових підстав для застосування штрафу до СЗРУ, складення повідомлення-рішення від 01.10.2018 № 0667731206 не у встановленій Порядком 1204 формі та порушення строку надіслання (вручення). Зазначене вказує на ознаки його неправомірності.
Дослідивши в письмовому провадженні наявні в матеріалах справи докази, суд встановив такі обставини.
Судом встановлено, що 11.09.2018 року Головним управлінням ДФС у м. Києві складено акт про результати камеральної перевірки своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних СЗРУ за січень 2017 року – липень 2018 року № 15345/26-15-12-06-16/33240845.
01.10.2018 року Головним управлінням ДФС у м. Києві на підставі акту № 15345/26-15-12-06-16/33240845 від 11.09.2018 року прийнято податкове повідомлення-рішення № 0667731206, яким застосовано до Служби зовнішньої розвідки України штрафні (фінансові) санкції (штраф) у розмірі 32863,27 грн.
12.10.2018 року Службою зовнішньої розвідки України подано до ДФС України скаргу на податкове повідомлення-рішення № 0667731206 від 01.10.2018 року, яку рішенням ДФС України від 05.11.2018 року залишено без розгляду.
Відповідно до пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 Податкового кодексу України (далі ПКУ) контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
Згідно п. 75.1 ст. 75 ПКУ контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи. 
Підпунктом 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПКУ встановлено, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального. Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Згідно ст. 76 ПК України, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова. Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу. Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання. Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.
Відповідно до п. 201.1 ст. 201 ПКУ на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно п.201.10 ст. 201 ПКУ (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Якщо надіслані податкові накладні та/або розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених відповідно пунктом 201.1 статті 201 та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин. Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних має бути здійснена протягом 15 календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобов`язань, відображених у відповідних податкових накладних та/або розрахунках коригування. У разі порушення цього терміну застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Відповідно до п. 120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації на 61 і більше календарних днів.
Із аналізу наведених правових норм вбачається, що на платника податків покладено обов`язок щодо реєстрації податкової накладної в ЄРПН у строк, встановлений ПК України. Порушення строків реєстрації податкових накладних свідчить про наявність порушення, за яке передбачена відповідальність у вигляді штрафу в залежності від терміну такого порушення, що передбачено пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України.
Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до ЄРПН регламентовано Порядком №1246 (тут і надалі в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до пунктів 2, 3 Порядку №1246 операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації. Операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.
Згідно з пунктом 4 Порядку №1246 до Реєстру вносяться відомості щодо податкових накладних та/або розрахунків коригування, які прийняті до Реєстру та підлягають реєстрації, реєстрацію яких зупинено, а також щодо яких у встановленому порядку прийнято рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації.
Пунктом 5 Порядку №1246 передбачено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.
Пунктом 11 Порядку №1246 установлено, що після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.
Відповідно до пунктів 12, 13 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки. За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.
Згідно з пунктами 14, 15 Порядку №1246 квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС. У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.
З системного аналізу наведених правових норм можна зробити висновок, що у будь-якому випадку контролюючий орган протягом операційного дня зобов`язаний надіслати платнику податку одну з квитанцій: або про прийняття податкової накладної, або про її неприйняття із зазначенням відповідних причин, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.
Строки, визначені для реєстрації податкових накладних, встановлені у календарних днях, при цьому право платника податку для реєстрації податкових накладних пов`язане виключно з операційним днем, який відповідно до Порядку №1246 триває з 8-ї до 20-ї години. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем. Приписами пункту 201.10 статті 201 ПК України прямо передбачено, що якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, така податкова накладна вважається зареєстрованою в ЄРПН. Жодних виключень зазначеною статтею не передбачено.
Таким чином, у процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша із цих стадій залежить від платника ПДВ і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДПС, та/або безпосередніх дій працівників ДПС, на яку (які) платник податку не має впливу.
При цьому встановлена нормою пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України відповідальність платника ПДВ за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та /або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у виді накладення штрафу може застосовуватися в разі, якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДПС у строк, встановлений статтею 201 цього Кодексу.
На переконання суду, платник податків не повинен нести відповідальність за надходження на технічному рівні податкових накладних до контролюючого органу, оскільки на нього покладений лише обов`язок щодо їх надіслання до ДПС України за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем.
З матеріалів справи вбачається, що 11.09.2018 року Головним управлінням ДФС у м. Києві акт про результати камеральної перевірки своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних СЗРУ за січень 2017 року – липень 2018 року № 15345/26-15-12-06-16/33240845.
ГУ ДПС у м. Києві дійшло висновку про порушення позивачем пункту 201.10 ПК України в частині порушення термінів реєстрації в ЄРПН податкової накладної від 18.12.2017 № 1 з граничним терміном реєстрації 15.01.2018 року включно.
Цей висновок обумовлений тим, що відповідно до сформованої квитанції податкова накладна доставлені до рівня ДПС та зареєстрована 16.01.2018 року.
Згідно квитанції № 2, податкова накладна від 18.12.2017 № 1 зареєстрована в ЄРПН за № 9295265698 - 16.01.2018 року о 22:48:16.
Однак, згідно квитанції № 1 податкова накладна від 18.12.2017 № 1 направлена на реєстрацію в ЄРПН – 15.01.2018 року о 18:54:28.
При цьому, судом встановлено що під час реєстрації податкової накладної Службою зовнішньої розвідки України використано чинні електронні цифрові підписи та договір про визнання електронних документів був чинним та ніким не скасований.
Таким чином, вищевикладені обставини свідчать про те, що Служба зовнішньої розвідки України вчасно та у встановлений законодавством термін намагалось подати та зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних накладну № 1 виписану 18.12.2017, проте вона не надійшла до відповідного реєстру із незалежних від позивача причин. Отже Службою зовнішньої розвідки України здійснено всі передбачені законом заходи щодо своєчасної реєстрації податкових накладних.
При цьому суд враховує, що відповідно до пункту 109.1 статті 109 ПК України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Тож для вирішення питання про наявність/відсутність підстав для застосування до платника податку відповідальності за нереєстрацію/затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до них необхідно встановити причини, що зумовили допущення такого пропуску, та перевірити, чи вчинив платник податку усі залежні від нього дії з метою належного виконання податкового обов`язку щодо своєчасної реєстрації таких документів.
Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 08 жовтня 2019 у справі №820/3006/17, від 21 січня 2020 року у справі №826/7925/16, від 31 січня 2020 року у справі №821/819/17.
За сталою практикою Верховного Суду, сформованою за наслідками вирішення спорів у таких правовідносинах (зокрема, у постанові Верховного Суду від 25 січня 2022 року у справі №280/1615/19), якщо затримка реєстрації податкових накладних в ЄРПН виникла не з вини платника податків, це свідчить про протиправність застосування контролюючим органом до нього штрафу за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних.
Таким чином, позивач, надіславши податкову накладну на реєстрацію до ЄРПН в останній день для такої реєстрації та у межах операційного дня, своєчасно виконав свої зобов`язання, передбачені податковим законодавством з реєстрації відповідної податкової накладної. Водночас, реєстрація податкової накладної ДФС України 16.01.2018 року не може слугувати підставою для покладення на позивача відповідальності за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних, оскільки позивач не несе відповідальність за надходження на технічному рівні податкових накладних до контролюючого органу, адже на нього покладений лише обов`язок щодо їх надіслання до ДПС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем. 
За таких підстав, суд дійшов висновку, що висновок контролюючого органу про застосування штрафних санкцій за порушення терміну реєстрації податкової накладної є неправомірним, а тому податкове повідомлення-рішення від 01.10.2018 № 0667731206 про застосування штрафу в сумі 32863,27 грн. є протиправним та підлягає скасуванню.
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ч.1 ст.90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
За викладених обставин, суд дійшов до висновку, що адміністративний позов Служби зовнішньої розвідки України слід задовольнити повністю.
Задовольняючи повністю позов, суд відповідно до ч.1 ст.139 КАС України стягує за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача сплачений судовий збір у розмірі 1762 грн. 
Керуючись ст.ст. 2, 5-6, 9, 72, 77, 90, 139, 241-246, 262, 293 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:
Адміністративний позов Служби зовнішньої розвідки України (адреса: вул. Нагірна, 24/1, м. Київ, 04107, код ЄДРПОУ 33240845) до Головного управління ДПС у м. Києві (адреса: вул. Шолуденка, 33/19, м. Київ, 04116, код ЄДРПОУ ВП 44116011) - задовольнити повністю. 
Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у м. Києві від 01.10.2018 № 0667731206 про застосування штрафу в сумі 32863,27 грн.
Стягнути з Головного управління ДПС у м. Києві за рахунок його бюджетних асигнувань на користь Служби зовнішньої розвідки України судові витрати у розмірі 1762 грн (одна тисяча сімсот шістдесят дві гривні).
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Суддя В.В.Андрухів