ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 640/20031/20
16 лютого 2026 року	м.Тернопіль	
Тернопільський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Юзьківа М.І., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, -
ВСТАНОВИВ:
Описова частина
Короткий виклад позиції позивача та заперечень відповідача
ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної податкової служби України (далі - відповідача), у якому просить суд визнати протиправними та скасувати накази від 20.07.2020 № 3-дс "Про накладення дисциплінарного стягнення", від 03.08.2020 № 772-о "Про оголошення догани ОСОБА_1 ".
Позовні вимоги обґрунтовано тим, за результатами дисциплінарного провадження стосовно директора Департаменту податкового моніторингу ОСОБА_1 за вчинення ним дисциплінарного проступку, передбаченого підпунктом 5 пункту 2 статті 65 Закону України "Про державну службу", а саме невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень прийнято накази від 20.07.2020 № 3-дс "Про накладення дисциплінарного стягнення" та від 03.08.2020 № 772-о "Про оголошення догани ОСОБА_1 ", які на думку позивача є протиправними та прийняті з порушенням передбаченої процедури притягнення до дисциплінарної відповідальності.
Відповідач подав відзив на позовну заяву, у якому позовні вимоги не визнав та просив відмовити у їх задоволенні. В обґрунтування заперечень вказав, що на підставі наказу ДПС № 3-дс від 20.07.2020 до ОСОБА_1 директора Департаменту податкового моніторингу застосовано дисциплінарне стягнення за вчинення ним дисциплінарного проступку, передбаченого підпунктом 5 пункту 2 статті 65 Закону № 889 у вигляді оголошення догани за неналежне виконання посадових обов`язків, незадовільний стан організації роботи та незабезпечення внутрішнього контролю в Департаменті, що призвело до недотримання вимог статей 15 та 16 Закону № 2790, підпункту 1.5.12 пункту 1.5 частини першої Інструкції з діловодства у Державній податковій службі України, затвердженої наказом ДПС від 20.12.2019 № 222, Положення про Департамент податкового моніторингу Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС від 04.02.2020 № 69, що спричинило, зокрема, порушення термінів розгляду депутатського запиту, відповідного інформування народного депутата України та Голови Верховної Ради України згідно з вимогами статті 15 Закону "Про статус народного депутата України".
Представник позивача в спростування заперечень відповідача, висловлених у відзиві на позовну заяву, подав до суду відповідь на відзив.
Рух справи у суді
Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 14.09.2020 відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), встановлено відповідачу строк для надання відзиву на позов.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.11.2020 зобов`язано відповідача протягом 5-ти днів з дня отримання ухвали надати суду копію дисциплінарної справи відносно ОСОБА_1 , у рамках якої прийнято оскаржувані у даній справі рішення.
Законом України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду” від 13.12.2022 № 2825-IX (далі Закон № 2825-IX) ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва.
Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX установлено, що з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя. Інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України Про внесення зміни до пункту 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду щодо забезпечення розгляду адміністративних справ, але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України.
27.02.2025 дана справа надійшла до Тернопільського окружного адміністративного суду та Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.02.2025 справу передано на розгляд судді Юзьківу М.І.
Ухвалою Тернопільського окружного адміністративного суду від 03.03.2025 адміністративну справу № 640/20031/20 прийнято до провадження та запропоновано учасникам справи у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення цієї ухвали надати суду додаткові пояснення у справі щодо позовних вимог та заперечень на них.
Копію ухвали суду від 03.03.2025 про прийняття адміністративної справи до провадження доставлено учасникам справи через електронний кабінет 03.03.2025, що підтверджується довідкою про доставку електронних листів в системі "Електронний суд", які містяться в матеріалах справи.
19.03.2025 позивачем подано до суду додаткові пояснення у справі.
Відповідно до частини п`ятої статті 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.
Фактичні обставини справи, встановлені судом
Дослідивши письмові докази та перевіривши доводи, викладені у позовній заяві, суд встановив такі обставини.
На підставі наказу ДПС № 3-дс від 20.07.2020 до ОСОБА_1 – директора Департаменту податкового моніторингу застосовано дисциплінарне стягнення за вчинення ним дисциплінарного проступку, передбаченого підпунктом 5 пункту 2 статті 65 Закону № 889 у вигляді оголошення догани за неналежне виконання посадових обов`язків, незадовільний стан організації роботи та незабезпечення внутрішнього контролю в Департаменті, що призвело до недотримання вимог статей 15 та 16 Закону № 2790, підпункту 1.5.12 пункту 1.5 частини першої Інструкції з діловодства у Державній податковій службі України, затвердженої наказом ДПС від 20.12.2019 № 222, Положення про Департамент податкового моніторингу Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС від 04.02.2020 № 69, що спричинило, зокрема, порушення термінів розгляду депутатського запиту, відповідного інформування народного депутата України та Голови Верховної Ради України згідно з вимогами статті 15 Закону "Про статус народного депутата України".
Наказом ДПС від 03.08.2020 № 772-о "Про оголошення догани ОСОБА_1 " оголошено ОСОБА_1 догану.
Відповідно до подання № 3 Дисциплінарної Комісії з розгляду дисциплінарних справ ДПС, Комісією встановлено, що до ДПС України надійшов лист Голови Верховної Ради України від 07.02.2020 №11/10-105 (вх. ДПС №112/2 від 11.02.2020), відповідно до якого надіслано депутатський запит народного депутата Южаніної Ніни від 04.02.2020 № 199-02/062 для розгляду та надання відповіді автору запиту і Голові Верховної ради України у встановлений чинним законодавством 15-денний термін.
За резолюцією керівництва ДПС головним виконавцем листа Голови Верховної Ради України та депутатського запиту визначено Департамент податкового моніторингу (Серебрянський Д.М.) з встановленим терміном виконання – 24.02.2020.
Департаментом податкового моніторингу лише 25.02.2020 підготовлено та направлено лист ДПС України № 147/2/99-00-06-05-02-02 на ім`я народного депутата України Южаніної Ніни про продовження терміну розгляду запиту з посиланням на статтю 16 Закону України "Про статус народного депутата України", втім керівником Департаменту податкового моніторингу не враховано, що стаття 16 Закону України "Про статус народного депутата України" визначає порядок розгляду депутатських звернень, а порядок розгляду депутатських запитів визначає стаття 15 цього Закону.
Департаментом податкового моніторингу лист про продовження терміну розгляду депутатського запиту на ім`я Голови ВРУ не направлявся.
Надалі Департаментом податкового моніторингу відповідь про розгляд депутатського запиту направлено лише 23.03.2020 листом ДПС від 23.03.2020 № 233/2-99-00-06-05- 02-02 на ім`я народного депутата України ОСОБА_2 , а інформацію про розгляд депутатського запиту на ім`я голови ВРУ – лише 27.03.2020 № 264/2/99-00-06-05-02-02.
Для з`ясування питань, визначених у депутатському запиті, Департаментом податкового моніторингу, лише 02.03.2020 направлено запит до ГУ ДПС в Одеській області. Тобто майже через 20 днів після отримання депутатського запиту.
03.03.2020 ГУ ДПС в Одеській області надано запитувану інформацію з порушених питань.
Пояснення щодо вказаного факту посадовими особами Департаменту податкового моніторингу, а саме директором Департаменту Серебрянським Дмитром та ГДІ Департаменту Гончаруком Олексієм надані до департаменту відомчого контролю із листом від 07.05.2020 № 2755/99-00-06-05-02-08, у яких порушення термінів розгляду депутатського запиту пояснюється тривалим проходженням візування проєктів листів-відповідей у літредактора та Департаменті правового забезпечення. Проте будь-яких підтверджуючих документів (матеріалів), які б свідчили про тривале візування документів позивачем не надано.
Водночас Комісією встановлено, що до ДПС надійшов лист Міністерства фінансів України від 04.05.2020 № 26010-06-62/13103 (вх. ДПС №583/4 від 04.05.2020), яким запропоновано ДПС надати перелік працівників ДПС для включення до складу робочої групи з вдосконалення нормативно-правових актів з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, яка створюється Міністерством фінансів України з метою підготовки змін до постанови КМУ від 11.12.2019 №1165 "про затвердження порядків зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних".
За резолюцією керівництва ДПС головним виконавцем вищезазначеного листа визначено Департамент податкового моніторингу ( ОСОБА_1 ).
Відповідно до вимог підпункту 3.1.2 пункту 3.1 розділу ІІІ Регламенту ДПС, затвердженого наказом ДПС від 26.06.2019 №6, зі змінами (далі – Регламент ДПС), листи про згоду на співрозроблення проєкту акта КМУ у разі отримання рішення про залучення ДПС як співрозробника від відповідного органу виконавчої влади, підписує виключно Голова ДПС або особа, яка виконує його обов`язки.
Всупереч зазначеним вимогам Департаментом податкового моніторингу у відповідь на лист Міністерства фінансів України підготовлено та направлено за підписом директора Департаменту податкового моніторингу Серебрянського Дмитра лист ДПС від 05.05.2020 № 1003/4/99-00-06-05-01-04.
Зазначене свідчить про перевищення директором Департаментом податкового моніторингу ОСОБА_1 своїх повноважень.
Під час проведення дисциплінарного провадження Комісією було направлено на ім`я ОСОБА_1 лист від 17.06.2020 № 2574/С/99-00-02-02-02-ДК, яким повідомлено про чергове засідання Комісії та запропоновано надати пояснення, втім позивачем таких пояснень Комісії надано не було.
Відповідно до наказу ДПС України від 03.08.2020 №772-о "Про оголошення догани ОСОБА_1 " догана була оголошена 03.08.2020, таким чином, строк дії дисциплінарного стягнення завершився 03.08.2021.
Вважаючи такі накази відповідача протиправними та прийнятими з порушенням передбаченої процедури притягнення до дисциплінарної відповідальності, позивач звернулася з даним позовом до суду.
Мотивувальна частина
Надаючи правову оцінку обставинам справи у взаємозв`язку з нормами законодавства, що регулюють спірні правовідносини, в межах доводів позовної заяви суд виходить з таких міркувань.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначає Закон України "Про державну службу" від 10.12.2015 № 889-VIII з наступними змінами та доповненнями у редакції чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин (далі - Закон № 889-VІІІ).
Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах та контракті про проходження державної служби (у разі укладення).
В Положенні про Департамент податкового моніторингу Державної податкової служби України, затвердженого Наказом Державної податкової служби України від 04.04.2020 № 69 визначено:
2.2. Департамент виконує такі функції та процедури:
2.2.20. Забезпечення розгляду запитів і звернень народних депутатів України:
2.2.20.1. розгляд запитів і звернень народних депутатів України та підготовка відповідей на них.
4.1. Директор Департаменту:
4.1.1. очолює Департамент, здійснює керівництво діяльністю та організацію роботи Департаменту відповідно до Регламенту ДПС та положення про Департамент, представляє Департамент у відносинах з іншими органами, підприємствами, установами, організаціями в Україні та за її межами;
4.1.2. здійснює внутрішній контроль у Департаменті;
4.1.3. організовує, забезпечує контроль у межах компетенції за виконанням Департаментом Конституції України, законів України, актів і доручень Президента України, актів Кабінету Міністрів України, наказів Мінфіну з питань, що належать до компетенції ДПС, рішень Колегії ДПС, доручень керівництва ДПС, запитів і звернень народних депутатів України, запитів ЦОВВ, а також звернень територіальних органів ДПС, ІДД ДПС, місцевих органів виконавчої влади, посадових осіб, громадян та платників податків;
4.1.4. надає обов`язкові до виконання доручення працівникам Департаменту з питань, що належать до сфери діяльності підрозділу, контролює їх виконання.
Регламентом Державної податкової служби (далі – Регламент), затвердженого наказом від 26.06.2019 № 6, визначено порядок роботи із вхідною документацією та порядок візування виконаних документів.
У свою чергу, відповідно до частини першої статті 64 Закону № 889-VІІІ за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
Згідно з частиною першою статті 65 Закону № 889-VІІІ підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
Згідно з пунктом 5 частини другої цієї ж правової норми дисциплінарними проступками є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.
Відповідно до частини першої статті 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.
Отже, законодавець визначив, яке дисциплінарне стягнення може бути застосовано за вчинення передбачених у частині другій статті 65 цього Закону дисциплінарних стягнень.
Зокрема частиною другою статті 66 Закону № 889-VIII передбачено, що у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.
Частиною першою статті 67 Закону № 889-VIII закріплено, що дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
За змістом статті 69 Закону № 889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).
Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.
Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.
Згідно з частиною першою статті 71 Закону № 889-VIII порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України.
Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема: 1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії; 2) порядок формування дисциплінарної комісії; 3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.
За правилами частини першої статті 73 Закону № 889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.
Частиною другою цієї правової норми закріплено, що дисциплінарна справа повинна містити: 1) дату і місце її формування; 2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження; 3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; 4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; 6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень; 7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); 9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 12) пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; 13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.
Приписами статті 74 Закону № 889-VIII передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.
Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.
Процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців визначає Порядок здійснення дисциплінарного провадження, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1039 (далі - Порядок № 1039).
Згідно із пунктом 2 Порядку № 1039 процедура здійснення дисциплінарного провадження передбачає: прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження; формування дисциплінарної комісії та її склад; визначення повноважень дисциплінарної комісії; визначення основних засад роботи дисциплінарної комісії; формування дисциплінарної справи; прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи.
Указана процедура є обов`язковою, а вказаний у ній перелік є обов`язковим та не підлягає розширеному тлумаченню.
Відповідно до пункту 3 Порядку № 1039 рішення про порушення дисциплінарного провадження приймає: 1) міністр стосовно державного секретаря відповідного міністерства; 2) суб`єкт призначення стосовно інших державних службовців.
Пунктом 13 Порядку № 1093 передбачено, що дисциплінарна комісія у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими нормативно-правовими актами, що регулюють питання здійснення дисциплінарних проваджень, і цим Порядком.
Згідно із пунктом 24 Порядку № 1039 з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.
У відповідності до пункту 25 Порядку № 1039 дисциплінарна справа повинна містити: дату і місце її формування; підстави для відкриття дисциплінарного провадження; характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та/або акт про відмову від надання таких пояснень; пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.
Пунктом 33 Порядку № 1039 визначено, що дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.
Дисциплінарна комісія повинна встановити:
чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження;
чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку;
чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби;
чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності;
який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.
За приписами статті 75 закону № 889 перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення.
Відмова надати пояснення оформляється відповідним актом і підтверджується двома державними службовцями. Відмова надати пояснення не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження та накладенню на державного службовця дисциплінарного стягнення.
Відповідно до частини першої статті 76 Закону № 889 державний службовець має право на ознайомлення з усіма матеріалами дисциплінарної справи перед прийняттям рішення про накладення на нього дисциплінарного стягнення.
Суд зазначає, що надання письмового пояснення в межах дисциплінарного провадження як і ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи є правом державного службовця. 
Матеріалами справи підтверджено, відповідачем вжито заходів щодо забезпечення можливості скористатися вказаним правом та одержання від ОСОБА_1 відповідних пояснень шляхом надсилання листа на адресу місця проживання позивача.
Судом встановлено, що за результатами розгляду матеріалів дисциплінарної справи (протокол засідання від 08.07.2020 № 6) у діях директора Департаменту податкового моніторингу ОСОБА_1 встановлено вчинення дисциплінарного проступку, що полягає у неналежному виконанні посадових обов`язків, незабезпечення належної організації роботи та ефективного контролю підлеглих, що призвело до недотримання вимог чинних нормативно-правових актів та відомчих документів. 
Відтак, Комісією вирішено рекомендувати на підставі статей 65, 66, 77 Закону України "Про державну службу" застосувати до директора Департаменту податкового моніторингу Серебрянського Дмитра дисциплінарне стягнення у вигляді догани за неналежне виконання посадових обов`язків, незабезпечення належної організації роботи та незабезпечення внутрішнього контролю в Департаменті, що призвело до недотримання вимог чинних нормативно-правових актів, недотримання вимог статей 15, 16 Закону України "Про статус народного депутата України", розділу ІІІ Регламенту ДПС підпункту 1.5.12. пункту 1.5 частини першої Інструкції з діловодства у Державній податковій службі України, затвердженої наказом ДПС від 20.12.2019 № 222, Положення про Департамент податкового моніторингу Державній податковій службі України, затвердженого наказом ДПС від 04.02.2020 № 69, що спричинило порушення термінів розгляду депутатського запиту, відповідного інформування народного депутата України та Голови Верховної Ради України згідно з вимогами статті 15 Закону України "Про статус народного депутата України", а також порядок підписання документів.
Суд зазначає, що відповідно до частини першої, частини другої статті 79 Закону № 889 якщо протягом року після накладення дисциплінарного стягнення до державного службовця не буде застосоване нове дисциплінарне стягнення, він вважається таким, що не мав дисциплінарного стягнення. Якщо державний службовець не вчинив нового порушення цього Закону, інших нормативно-правових актів у сфері державної служби і виявив себе сумлінним службовцем, дисциплінарне стягнення стосовно нього може бути знято до закінчення року, протягом якого воно було накладено, але не раніше ніж через шість місяців з дня накладення дисциплінарного стягнення.
Право на дострокове зняття дисциплінарного стягнення належить суб`єкту призначення, що його застосував.
Судом встановлено, що директором Департаменту податкового моніторингу Серебрянським Д.М. не забезпечено своєчасного розгляду депутатського запиту народного депутата України Южаніної Ніни від 04.02.2020 № 199-02/062 та відповідного інформування народного депутата України та Голови Верховної Ради України у строк, визначений статтею 15 Закону "Про статус народного депутата України". 
Доказів протилежного сторонами не надано та судом не здобуто.
Натомість, саме до функціональних обов`язків позивача, як директора Департаменту податкового моніторнингу ДПС України належало організація роботи Департаменту та здійснення внутрішнього контролю з метою виконання завдань Департаменту, зокрема забезпечення розгляду запитів і звернень народних депутатів України. 
З огляду на наведене, суд дійшов висновку, що при прийнятті оскаржуваних наказів від 20.07.2020 № 3-дс "Про накладення дисциплінарного стягнення", від 03.08.2020 № 772-о "Про оголошення догани ОСОБА_1 ", відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлений законом, добросовісно та розсудливо, з урахуванням всіх обставин справи, а тому відсутні підстави для визнання протиправними та скасування спірних наказів.
Інші доводи сторін не спростовують викладеного та не доводять протилежного.
Висновки за результатами розгляду справи
Відповідно до частини першої статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно з частиною першою та частиною другою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
За результатами розгляду справи, суд дійшов висновку про безпідставність позовних вимог та відмову у їх задоволенні.
Судові витрати
Згідно частини першої статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі. Статтею 139 КАС України визначені правила розподілу судових витрат.
Оскільки у цій справі судом відмолено у задоволенні позову повністю, ним не присуджується та не стягується судові витрати на користь будь-якої із сторін.
На підставі викладеного та керуючись статтями 6, 9, 14, 72, 73, 77, 90, 241, 250, 257 КАС України, суд
ВИРІШИВ:
У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Державної податкової служби України - відмовити повністю. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду.
Повне судове рішення складено 16 лютого 2026 року.
Реквізити учасників справи:
позивач:
- ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ); 
відповідач:
- Державна податкова служба України (місцезнаходження: пл. Львівська, 8, м. Київ, 04053, код ЄДРПОУ: 43005393). 

Головуючий суддя Юзьків М.І.