ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
03 квітня 2026 року	справа № 380/25603/25	
м. Львів
Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Коморного О.І., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Жовківської окружної прокуратури Львівської області в інтересах держави про визнання протиправною бездіяльності Жовтанецької сільської ради Львівського району Львівської області та зобов`язання вчинити дії.
Обставини справи.
До Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Жовківської окружної прокуратури з вимогами:
- визнати протиправною бездіяльність Жовтанецької сільської ради Львівського району Львівської області щодо не проведення відповідно до вимог чинного законодавства нормативної грошової оцінки земель населеного пункту села Велике Колодно на території Жовтанецької територіальної громади;
- зобов`язати Жовтанецьку сільську раду Львівського району Львівської відповідно до вимог чинного законодавства України забезпечити проведення нормативної грошової оцінки земель населеного пункту села Велике Колодно на території Жовтанецької територіальної громади.
В обґрунтування заявлених позовних вимог Прокурор зазначає, що Жовківською окружною прокуратурою під час вивчення стану дотримання вимог чинного земельного та податкового законодавства виявлено беззаперечний факт триваючої протиправної бездіяльності органу місцевого самоврядування — Жовтанецької сільської ради. Так, за результатами опрацювання офіційних відкритих даних Державного земельного кадастру (Довідника показників нормативної грошової оцінки земель населених пунктів) та інформації Головного управління Держгеокадастру у Львівській області, з`ясовано, що остання нормативна грошова оцінка (далі — НГО) земель населеного пункту села Велике Колодно розроблялася та проводилася ще у 2013 році. Відповідна технічна документація затверджена рішенням сільської ради від 24.04.2013 № 01-26/2013.
Позивач звертає увагу суду на імперативні вимоги статті 18 Закону України “Про оцінку земель”, згідно з якими нормативна грошова оцінка земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, незалежно від їх цільового призначення, повинна проводитися обов`язково та періодично — не рідше ніж один раз на 5– 7 років. Відтак, наявна нормативна грошова оцінка земель села Велике Колодно вичерпала свій граничний строк дії, втратила економічну актуальність і мала бути обов`язково оновлена органом місцевого самоврядування найпізніше у 2020 році.
Прокурор наголошує, що нормативна грошова оцінка є законодавчо визначеною базою для розрахунку розміру земельного податку та орендної плати за земельні ділянки комунальної та державної власності. Відповідно, безпідставне та тривале зволікання органу місцевого самоврядування з її оновленням прямо та безпосередньо шкодить економічним інтересам держави. Використання застарілих фінансових показників зразка 2013 року призводить до систематичного та суттєвого недоотримання коштів місцевим бюджетом, які є вкрай необхідними для забезпечення повноцінної життєдіяльності територіальної громади, виконання соціальних програм та підтримки інфраструктури, особливо в умовах дії правового режиму воєнного стану.
Обґрунтовуючи наявність підстав для представництва інтересів держави в суді, Позивач зазначає, що чинним законодавством України не визначено окремого контролюючого державного органу, який був би наділений повноваженнями звертатися до адміністративного суду з позовом про примусове зобов`язання місцевої ради розробити та затвердити НГО. Оскільки протиправну бездіяльність допускає безпосередньо сам Відповідач (орган місцевого самоврядування), до виключної компетенції якого і належить вирішення цих питань, Прокурор, діючи на підставі статті 131-1 Конституції України та статті 23 Закону України “Про прокуратуру”, звернувся до суду в статусі самостійного позивача задля захисту фінансово-економічних інтересів держави.
Ухвалою від 02.01.2026 позовну заяву Жовківської окружної прокуратури прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами. 
Відповідач скористався своїм процесуальним правом та 16.01.2026 подав до суду відзив на позовну заяву, у якому заперечив проти задоволення позовних вимог. Свою правову позицію Жовтанецька сільська рада обґрунтовує тим, що твердження Прокурора про наявність триваючої бездіяльності не відповідають дійсним обставинам станом на день подання відзиву. Відповідач зазначає, що сільською радою вже вчиняються активні дії, спрямовані на оновлення оцінки. Зокрема, рішенням сесії Жовтанецької сільської ради від 20.10.2025 № 32 та рішенням від 18.12.2025 № 62 надано дозвіл на поетапне розроблення технічних документацій з НГО земельних ділянок частин території сільської ради (що включає і територію Великоколоднівського старостинського округу). На виконання цих рішень 08.01.2026 сільським головою укладено відповідний договір підряду № 4-НГО/26 з розробником документації — фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 . Відповідач переконаний, що комплексний підхід до проведення оцінки всієї території громади є стратегічно та економічно доцільнішим, а оскільки договір на виконання робіт вже укладено і їх завершення планується у першому півріччі 2026 року, то наразі відсутні будь-які законні підстави вважати сільську раду такою, що допускає бездіяльність.
Не погоджуючись із доводами Відповідача, Позивач 20.01.2026 подав до суду відповідь на відзив. У цьому документі Прокурор наголосив на тому, що вжиття Жовтанецькою сільською радою певних організаційних заходів наприкінці 2025 року та на початку 2026 року (які розпочалися вже після отримання запитів прокуратури та ініціювання судового позову) жодним чином не нівелює, не скасовує і не спростовує факту попередньої багаторічної бездіяльності органу місцевого самоврядування у період з 2020 по 2025 роки.
Прокурор аргументовано зазначає, що сам по собі факт прийняття рішень про надання дозволу чи укладення договору на розроблення документації ще не означає кінцевого виконання вимог закону. Обов`язок органу місцевого самоврядування вважатиметься виконаним у повному обсязі лише після фактичного розроблення, затвердження на пленарному засіданні сесії ради та офіційного оприлюднення оновленої НГО. Окрім того, Позивач вказує на суттєву методологічну та правову різницю між НГО земель усієї територіальної громади (яка включає землі сільськогосподарського призначення за межами населених пунктів зі строком оновлення 5-7 років та несільськогосподарського призначення — 7-10 років) та НГО безпосередньо земель населеного пункту села Велике Колодно, проведення якої вимагає спеціального підходу.
Дослідивши матеріали адміністративної справи, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги Прокурора та заперечення Відповідача, оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд
в с т а н о в и в :
Село Велике Колодно увійшло до складу Жовтанецької територіальної громади Львівського району Львівської області на підставі розпорядження Кабінету Міністрів України від 27.05.2020 № 624-р “Про затвердження перспективного плану формування територій громад Львівської області”. Відповідно, Жовтанецька сільська рада набула повноважень щодо розпорядження землями та забезпечення проведення нормативної грошової оцінки земель вказаного населеного пункту.
За офіційними даними Головного управління Держгеокадастру у Львівській області (інформація від 30.10.2025 № 10-13-0.10-5399/2-25), а також відповідно до Довідника показників нормативної грошової оцінки земель населених пунктів (який є публічним набором відкритих даних), остання технічна документація з нормативної грошової оцінки земель села Велике Колодно розроблена у 2013 році та затверджена рішенням відповідної місцевої ради від 24.04.2013 № 01-26/2013.
Згідно з імперативними вимогами статті 18 Закону України “Про оцінку земель”, періодичність оновлення нормативної грошової оцінки для земель у межах населених пунктів становить 5– 7 років. Відтак, граничний строк економічної актуальності та легітимності вказаної оцінки 2013 року сплив ще у 2020 році (2013 рік + 7 років).
З метою з`ясування об`єктивних причин непроведення оновлення НГО земель, Жовківська окружна прокуратура в межах повноважень зверталась до Відповідача із запитами (від 11.12.2025 № 14.53/05-38-5526ВИХ-25 та від 16.12.2025 № 14.53/05-38-5597ВИХ-25).
У відповідь на вказані запити Жовтанецька сільська рада листами повідомила, що нормативна грошова оцінка земель села Велике Колодно дійсно не оновлена. При цьому сільська рада вказала, що з метою вирішення цього питання нею прийнято рішення від 20.10.2025 № 32, до якого рішенням від 18.12.2025 № 62 внесено зміни щодо поетапного розроблення чотирьох технічних документацій з НГО на частини території громади, серед яких — територія Великоколоднівського старостинського округу.
Як встановлено з наданих Відповідачем до відзиву доказів, 08.01.2026 (тобто вже після відкриття судом провадження у справі) Жовтанецькою сільською радою укладено договір №4-НГО/26 з фізичною особою-підприємцем на розроблення технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок. Згідно з поясненнями Відповідача, виготовлення та затвердження цих документацій планується завершити у першому півріччі 2026 року.
Проте, станом на час розгляду справи по суті, судом достовірно встановлено, що технічна документація з нормативної грошової оцінки земель саме населеного пункту села Велике Колодно не розроблена, відповідним рішенням сесії Жовтанецької сільської ради не затверджена та в установленому порядку не оприлюднена.
Оцінюючи наведені фактичні обставини через призму норм чинного законодавства, суд виходить із комплексного та системного аналізу наступного.
Відповідно до статті 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу. Власність зобов`язує. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству. 
Згідно зі статтею 14 Основного Закону, земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Цей основоположний принцип вимагає від органів місцевого самоврядування неухильного дотримання законодавчих приписів та своєчасного виконання покладених на них обов`язків, не допускаючи протиправної бездіяльності.
Згідно з частинами першою та третьою статті 142 Конституції України матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад. Держава бере участь у формуванні доходів бюджетів місцевого самоврядування. 
Статтею 143 Конституції України визначено, що територіальні громади села, селища, міста безпосередньо або через утворені ними органи місцевого самоврядування управляють майном, що є в комунальній власності, затверджують бюджети відповідних адміністративно-територіальних одиниць і контролюють їх виконання, встановлюють місцеві податки і збори відповідно до закону.
Земельним кодексом України (далі — ЗК України) також визначено повноваження органів місцевого самоврядування у галузі земельних відносин. 
Відповідно до пунктів “а” та “к” статті 12 ЗК України, до повноважень сільських, селищних, міських рад належить розпорядження землями територіальних громад, а також вирішення інших питань у галузі земельних відносин відповідно до закону.
Статтею 201 ЗК України передбачено, що грошова оцінка земельних ділянок визначається на рентній основі. Залежно від призначення та порядку проведення грошова оцінка земельних ділянок може бути нормативною і експертною. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель тощо.
Відповідно до пункту 34 частини першої статті 26 Закону України “Про місцеве самоврядування в Україні” від 21.05.1997 № 280/97-ВР, виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються відповідно до закону питання регулювання земельних відносин. 
Статтею 33 цього ж Закону до відання виконавчих органів рад віднесено, зокрема, здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель.
Згідно з пунктом 19 частини першої статті 64 Бюджетного кодексу України, до доходів загального фонду бюджету сільських, селищних, міських територіальних громад належать місцеві податки та збори, що сплачуються (перераховуються) згідно з Податковим кодексом України.
Відповідно до підпункту 14.1.147 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України (далі — ПК України), плата за землю — це обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності. Базою оподаткування платою за землю є нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації (пункт 271.1 статті 271 ПК України). 
Пунктом 289.1 статті 289 ПК України також визначено, що для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації.
Суд акцентує увагу на положеннях пункту 271.2 статті 271 ПК України, згідно з якими рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом. Це положення підкреслює необхідність завчасного та послідовного планування місцевими радами робіт з оновлення оцінки.
Правові засади проведення оцінки земель в Україні регламентовано спеціальним Законом України “Про оцінку земель” від 11.12.2003 № 1378-IV (далі — Закон № 1378-IV).
Згідно з частиною п`ятою статті 5 Закону № 1378-IV, нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва тощо. Підставою для проведення оцінки земель є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування (стаття 15 Закону).
Статтею 18 Закону № 1378-IV імперативно встановлено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення, проводиться не рідше ніж один раз на 5– 7 років. Зазначена норма не містить альтернативних варіантів чи можливості відкладення таких робіт на невизначений строк з огляду на фінансові чи організаційні труднощі органу місцевого самоврядування.
Порядок та методологія проведення оцінки додатково врегульовані Методикою нормативної грошової оцінки земельних ділянок, затвердженою постановою Кабінету Міністрів України від 03.11.2021 № 1147. 
Згідно з пунктом 19 вказаної Методики, за результатами проведення нормативної грошової оцінки складається відповідна технічна документація. Датою нормативної грошової оцінки є дата, зазначена саме в технічній документації.
Відповідно до частини першої статті 23 Закону № 1378-IV, технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою.
Системний аналіз вищенаведених норм свідчить про те, що законодавцем встановлено прямий та безальтернативний обов`язок із забезпечення своєчасного розроблення, фінансування та затвердження нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, який покладено виключно на органи місцевого самоврядування. Виконання цього обов`язку є необхідною правовою умовою для формування економічно обґрунтованої бази оподаткування, що напряму впливає на повноту обсягу надходжень до місцевих бюджетів від плати за землю.
Суд констатує, що граничний строк для обов`язкового оновлення НГО земель села Велике Колодно (затвердженої у 2013 році) безповоротно сплив у 2020 році (2013 рік + 7 років). Відтак, Жовтанецька сільська рада, як правонаступник та розпорядник цих земель, тривалий час (починаючи з 2020 року і по день розгляду цієї справи по суті) перебуває у стані протиправної бездіяльності, не забезпечивши наявність актуальної нормативної грошової оцінки населеного пункту.
Оцінюючи доводи Відповідача про те, що ним наразі вже вчиняються активні дії для розроблення нормативної грошової оцінки (зокрема, прийнято рішення про надання дозволу наприкінці 2025 року та укладено договір з розробником у січні 2026 року), суд зазначає наступне.
Сам по собі факт прийняття місцевою радою початкових рішень організаційного характеру або укладення договору підряду на виготовлення проектної документації не є належним, повним та кінцевим виконанням імперативних вимог Закону України “Про оцінку земель”. Протиправна бездіяльність органу місцевого самоврядування в цьому контексті полягає не лише у відсутності самого процесу замовлення робіт, а насамперед у незабезпеченні наявності чинної та належним чином затвердженої технічної документації з НГО, яка може реально і законно застосовуватися контролюючими органами для цілей оподаткування та розрахунку орендної плати.
Доки технічна документація з нормативної грошової оцінки земель села Велике Колодно не розроблена у повному обсязі, не пройшла всіх необхідних обов`язкових погоджень, не затверджена остаточним рішенням на пленарному засіданні сесії Жовтанецької сільської ради та не оприлюднена відповідно до жорстких строків, визначених Податковим кодексом України (до 15 липня року, що передує плановому), прямий обов`язок Відповідача вважається невиконаним. Відтак, його протиправна бездіяльність є такою, що продовжує тривати. 
Дії Відповідача (укладення договору з розробником 08.01.2026), вчинені вже після ініціювання прокуратурою перевірок, скерування запитів та безпосереднього звернення до суду із цим позовом, жодним чином не усувають факту допущеного багаторічного порушення (з 2020 по 2025 роки) і не є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову.
Більше того, суд повністю поділяє та визнає обґрунтованою позицію Прокурора про те, що використання застарілих показників НГО зразка 2013 року призводить до штучного, непропорційного заниження бази оподаткування. Це неминуче спричиняє систематичне та незворотне недоотримання місцевим бюджетом Жовтанецької сільської ради доходів у вигляді обов`язкових платежів (земельного податку та орендної плати). 
В умовах дії правового режиму воєнного стану, коли стабільне наповнення місцевих та державних бюджетів є критично важливим для забезпечення життєдіяльності територіальних громад, підтримки внутрішньо переміщених осіб та зміцнення обороноздатності країни, таке недбале ставлення органу місцевого самоврядування до формування власної дохідної бази є неприпустимим та прямо шкодить економічним і фінансовим інтересам держави в цілому.
Згідно з пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України, прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. 
За змістом частини третьої статті 23 Закону України “Про прокуратуру”, таке представництво здійснюється, зокрема, у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Як неодноразово роз`яснювала Велика Палата Верховного Суду у своїх постановах (зокрема, від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц та від 15.01.2020 у справі № 698/119/18), прокурор має повне право звернутися до суду як самостійний позивач, якщо доведе відсутність компетентного органу влади, який би міг здійснити захист інтересів держави у спірних правовідносинах. У такому разі прокурор набуває статусу позивача та не зобов`язаний здійснювати попереднє повідомлення іншого органу, оскільки такого органу просто не існує.
Суд констатує, що чинне законодавство України не визначає жодного органу державної влади (наприклад, територіальних підрозділів Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру чи органів Державної податкової служби України), який був би прямо наділений процесуальними повноваженнями звертатися до адміністративного суду з позовом про примусове зобов`язання органів місцевого самоврядування розробити та затвердити нормативну грошову оцінку земель.
Оскільки у цій адміністративній справі триваюче порушення (бездіяльність) допускає безпосередньо сам орган місцевого самоврядування — Жовтанецька сільська рада, до виключної компетенції якої і належить замовлення та затвердження НГО, вона об`єктивно не може виступати позивачем у справі для захисту інтересів держави від своєї ж протиправної поведінки. 
За таких обставин, наявний класичний виключний випадок, передбачений статтею 23 Закону України “Про прокуратуру”, який надає Прокурору беззаперечне право звертатися до суду для захисту суспільних (публічних) фінансових інтересів держави. Відтак, Керівник Жовківської окружної прокуратури правомірно звернувся до суду в статусі самостійного позивача.
Правопорушення, допущене Відповідачем, має ознаки триваючого правопорушення. Триваюче правопорушення характеризується безперервним, систематичним і тривалим невиконанням обов`язків, які прямо передбачені законом. У даному випадку бездіяльність Жовтанецької сільської ради щодо незабезпечення наявності оновленої НГО земель села Велике Колодно триває безперервно з моменту закінчення граничного строку дії попередньої оцінки (з 2021 року) і дотепер.
Як неодноразово наголошував Верховний Суд (зокрема, у постановах від 30.04.2020 у справі №461/6241/17, від 04.05.2020 у справі №1540/3613/18 та ін.), сама по собі бездіяльність — це триваюча пасивна поведінка суб`єкта, яка не має чітко окреслених часових меж. 
Перебування суб`єкта владних повноважень у стані безперервного невиконання обов`язку означає, що порушення інтересів держави щоденно поновлюється і триває постійно. З огляду на правову природу триваючого правопорушення, Прокурором не пропущено загальний строк звернення до суду, визначений статтею 122 КАС України.
Відповідно до частин першої та другої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. При цьому, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності своєї поведінки покладається саме на відповідача.
Суд констатує, що Відповідач не виконав свого процесуального обов`язку та не довів правомірності своєї багаторічної бездіяльності. Відповідач не надав суду жодних доказів об`єктивної, непереборної неможливості своєчасного виконання вимог Закону України “Про оцінку земель” (наприклад, відсутності фінансування у попередні роки, неможливості проведення тендерів тощо). Не підтверджено Відповідачем і факту остаточного та належного затвердження НГО станом на момент прийняття цього судового рішення.
Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, оцінюючи їх як кожен окремо, так і у взаємному зв`язку.
Згідно з частиною другою статті 9 КАС України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою і в межах позовних вимог. Оцінюючи обраний Прокурором спосіб захисту порушеного права, суд доходить висновку, що позовні вимоги про визнання бездіяльності протиправною та примусове зобов`язання Відповідача забезпечити проведення нормативної грошової оцінки є належним, ефективним, справедливим та пропорційним способом відновлення законності. 
Такий спосіб захисту є необхідним превентивним та стимулюючим заходом, який змусить орган місцевого самоврядування довести формально розпочатий ним процес до логічного і юридично значимого завершення — фактичного затвердження та оприлюднення оновленої містобудівної та землеоціночної документації.
З огляду на встановлені судом обставини, проаналізовані докази та системний аналіз наведених норм матеріального права, суд дійшов переконання, що позовні вимоги Жовківської окружної прокуратури Львівської області є законними, обґрунтованими, доведеними та підлягають повному задоволенню.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у цій адміністративній справі, суд виходить з приписів статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України.
Як встановлено з матеріалів адміністративної справи, а саме з платіжної інструкції від 17.12.2025 № 3457, Львівською обласною прокуратурою за подання цього адміністративного позову до суду було фактично сплачено судовий збір у розмірі 2 422,40 грн.
Відповідно до частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.
Об`єднана палата КАС ВС у постанові від 29 серпня 2022 року у справі № 826/16473/15 дійшла висновку про те, що передбачене статтею 140 КАС України правило щодо присудження витрат спрацьовує, якщо позивачем є фізична або юридична особа, яка не є суб`єктом владних повноважень. Якщо позивачем є суб`єкт владних повноважень, незалежно від результату розгляду справи не підлягають відшкодуванню понесені ним судові витрати, окрім судових витрат суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз.
У Постанові Верховного Суду від 8 травня 2024 року у справі №240/17530/23 (адміністративне провадження № К/990/42023/23) Верховний суд на підставі аналізу змісту частин першої-третьої статті 139 КАС України дійшов висновку про те, що витрати суб`єкта владних повноважень на сплату судового збору за будь-яких результатів розгляду справи (задоволення або відмова в задоволенні позову як повністю, так і частково) не підлягають розподілу за результатом розгляду справи.
Суд вказав, що такий підхід законодавця нерозривно пов`язаний із завданням адміністративного судочинства, котре полягає у вирішенні судом спорів у сфері публічно-правових відносин із метою ефективного захисту прав, свобод й інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень із боку суб`єктів владних повноважень.
Отже, якщо позивачем є суб`єкт владних повноважень, то незалежно від результатів розгляду справи понесені ним судові витрати, окрім судових витрат суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз (частина друга статті 139 КАС України), не підлягають розподілу.
З огляду на те, що позовні вимоги Прокурора, подані в інтересах держави, задоволено повністю, судові витрати розподілу не підлягають.
Керуючись статтями 2, 6, 9, 14, 72-77, 90, 139, 241-246, 255, 262, Кодексу адміністративного судочинства України, суд
у х в а л и в :
1. Позов задовольнити повністю.
2. Визнати протиправною бездіяльність Жовтанецької сільської ради Львівського району Львівської області (місцезнаходження: вул. Львівська, 2, с. Жовтанці, Львівський район, Львівська область, 80431; код ЄДРПОУ 04374039) щодо непроведення відповідно до вимог чинного законодавства нормативної грошової оцінки земель населеного пункту села Велике Колодно на території Жовтанецької територіальної громади.
3. Зобов`язати Жовтанецьку сільську раду Львівського району Львівської області (вул. Львівська, 2, с. Жовтанці, Львівський район, Львівська область, 80431; код ЄДРПОУ 04374039) відповідно до вимог чинного законодавства України забезпечити проведення та затвердження нормативної грошової оцінки земель населеного пункту села Велике Колодно на території Жовтанецької територіальної громади.
4. Судові витрати розподілу не підлягають.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його складення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.
Повний текст рішення складений 03 квітня 2026 року.
Суддя Коморний О.І.