ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/21359/21 Суддя (судді) першої інстанції: Кондратюк Юлія Степанівна

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2026 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Карпушової О.В., суддів: Епель О.В., Кузьмишиної О.М., секретар судового засідання Заліська Є.Я. за участі представника позивача Коломієць Ю.Г., представників відповідача Доброва О.І. та Небилиці К.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРАЇНСЬКА ХОЛДИНГОВА ЛІСОПИЛЬНА КОМПАНІЯ" на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 10 грудня 2025 р. у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРАЇНСЬКА ХОЛДИНГОВА ЛІСОПИЛЬНА КОМПАНІЯ" до Київської митниці Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

В С Т А Н О В И В:  
Рух справи.
29.07.2021 Товариство з обмеженою відповідальністю «Українська холдингова лісопильна компанія» (далі – ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія») звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Київської митниці (далі відповідач), в якому просить суд:
- визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 27.05.2021 №0000022/7.8-19-04, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем мито на товари, що ввозяться суб`єктами підприємницької діяльності на суму 1 134 738,00 грн, що складається з донарахованого податкового зобов`язання у розмірі - 756 492,00 грн та штрафних санкцій у розмірі - 378 246,00 грн, та від 27.05.2021 №0000023/7.8-19-04 згідно якого було збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на додану вартість із ввезення на територію України товарів на суму 226 947,59 грн, що складається з донарахованого податкового зобов`язання у розмірі - 151 298,39 грн та штрафних санкцій у розмірі - 75 649,20 грн.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірне рішення є безпідставним, оскільки підставою для застосування пільг виходячи з тексту Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами- членами, з іншої сторони від 27 червня 2014 року, є саме походження товару з країни учасниці угоди, на підтвердження чого позивачем були надані всі необхідні документи.
Внаслідок ліквідації Окружного адміністративного суду м. Києва вказана справа 31.01.2025 надійшла на розгляд до Львівського окружного адміністративного суду.
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 10 грудня 2025 р. у задоволені позову відмовлено. 
Приймаючи таке рішення суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не доведено обґрунтованість позовних вимог належними доказами. 
Позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду, як таке, що прийнято з порушенням норм матеріального права, та прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.
Доводи апеляційної скарги аналогічні доводам позовної заяви, зокрема те, що під час митного оформлення товару у 2017 році, позивачем було надано до митного органу всі необхідні документи, передбачені чинним законодавством України та Угодою про асоціацію між Україною та ЄС, і Сертифікати з перевезення товару EUR.1 були підставою для застосування пільгових ставок ввізного мита згідно з положеннями Протоколу 1 Угоди про асоціацію між ЄС та Україною.
Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 12.01.2026 відкрито апеляційне провадження та витребувано справу зі суду першої інстанції, і після її надходження, 06.02.2026 призначено у відкрите судове засідання на 18.02.2026. 
Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу.
У судовому засіданні представник апелянта підтримав доводи апеляційної скарги, представники відповідача заперечували проти задоволення апеляційної скарги.
Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке. 

Обставини справи.
Судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що з 19.04.2021 по 21.04.2021 Київською митницею Держмитслужби було проведено документальну невиїзну перевірку ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» (код ЄДРПОУ 39325379) стосовно дотримання вимог законодавства України з питань митної справи у частині своєчасності достовірності повноти нарахування та сплати митних платежів обґрунтованості та законності надання (отримання) пільг і звільнення від оподаткування при митному оформленні товару комплектного об`єкту (надалі по тексту - КО), «Лінія профілювання паркету (бувша у вжитку) у розібраному стані» за 5-ма митними деклараціями (перелік наведено у додатку №1 до акту перевірки). За результатами перевірки 07.05.2021 було складено Акт №15/21/7.8-19- 04/39325379 (далі Акт перевірки).
Актом перевірки встановлено, що «підставою для проведення перевірки ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» (код ЄДРПОУ 39325379) стала інформація, від уповноважених органів Німеччини: центральної митної служби міста Мюнстер (лист від 16.10.2020 №Z4215 - 934/19-1); центральної митної служби міста Байлефельд (лист від 06.10.2020 №Z4215B -31/2019 - В1204) стосовно документально підтвердженої інформації про недостовірність відомостей, що містяться в поданих митному органові документах щодо КО «Лінія профілювання паркету (бувша у вжитку) у розібраному стані...» митне оформлення якого завершено, а саме щодо непідтвердження преференційного походження товарів, зазначених у сертифікатах з перевезення товару EUR.1: від 27.10.2017 № А 041000, від 26.10.2017 № А 040995, від 30.10.2017 № А 225703, від 02.11.2017 № А 040998 та від 30.10.2017 № А 225704 та результатів проведеного аналізу електронних копій вищевказаних МД, які свідчать про можливе порушення законодавства України з питань митної справи та, як наслідок, заниження зобов`язань по сплаті митних платежів, а саме не підтвердження преференційного походження товарів, імпортованих за МД: від 31.10.2017 № UA101020/2017/015041, від 01.11.2017 № UA101020/2017/015133, від 02.11.2017 № UA101020/2017/015215, від 02.11.2017 № UA101020/2017/015216 та від 03.11.2017 № UA101020/2017/015310 у зв`язку із відсутністю оригіналу єдиного підтвердження походження комплектного об`єкту, який подається до митниці при оформленні першої складової комплектного об`єкту.
ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» за 5 МД, які підлягають перевірці, імпортовано товари, а саме:
1) за МД від 31.10.2017 № UA101020/2017/015041 товар №1: «Складова комплектного об`єкту - лінія профілювання паркету (бувша у вжитку), у розібраному стані - лінія профілювання паркету (поперечний профілюючий верстат вкл. електричні шафи; аспіраційні повітроводи всередині будівлі) - 1 шт. (часткова поставка). Товар не військового призначення. Торговельна марка: Bodeker. Виробник: Bodeker Holzbearbeitungsmaschinen GmbH. Країна виробництва: DE.», за кодом згідно із УКТ ЗЕД 8465109000, за сертифікатом з перевезення товару EUR.1 від 27.10.2017 № А 041000, фактурною вартістю 92500, 00 євро, митною вартістю 2921649,13 грн.;
2) за МД від 01.11.2017 № UA101020/2017/ 015133 товар №1: «Складова комплектного об`єкту - Лінія профілювання паркету (бувша у вжитку), у розібраному стані: - Лінія профілювання паркету (включає транспортер подачі; поперечний профілюючий верстат вкл. електричні шафи; з`єднувальний транспортер; продольний профілюючий верстат вкл. електричні шафи) - 1 шт. (часткова поставка). Товар не військового призначення. Торговельна марка: Bodeker Виробник: Bodeker Holzbearbeitungsmaschinen GmbH. Країна виробництва: DE.», за кодом згідно із УКТ ЗЕД 8465109000, за сертифікатом з перевезення товару EUR.1 від 26.10.2017 № А 040995 , фактурною вартістю 140000 євро, митною вартістю 4416697,90 грн.;
3) за МД від 02.11.2017 № UA101020/2017/015215 товар №1: «Складова комплектного об`єкту - лінія профілювання паркету (бувша у вжитку), у розібраному стані - лінія профілювання паркету (продольний профілюючий верстат вкл. електричні шафи) - 1 шт. (часткова поставка). Товар не військового призначення. Торговельна марка: Bodeker. Виробник:Bodeker Holzbearbeitungsmaschinen GmbH. Країна виробництва: DE.», за кодом згідно із УКТ ЗЕД 8465109000, за сертифікатом з перевезення товару EUR.1 від 30.10.2017 № А 225703, фактурною вартістю 90000, ООєвро, митною вартістю 2848958,52 грн.;
4) за МД від 02.11.2017 № UA101020/2017/015216 товар №1: «Складова комплектного об`єкту - лінія профілювання паркету (бувша у вжитку), у розібраному стані: - лінія профілювання паркету (продольний профілюючий верстат вкл. електричні шафи; аспіраційні повітроводи всередині будівлі) - 1 шт. (часткова поставка). Товар не військового призначення. Торговельна марка: Bodeker. Виробник: Bodeker Holzbearbeitungsmaschinen GmbH. Країна виробництва: DE.», за кодом згідно із УКТ ЗЕД 8465109000, за сертифікатом з перевезення товару EUR.1 від 27.10.2017 № А 040998, фактурною вартістю 95000,ООєвро, митною вартістю 3005014,53 грн.;
5) за МД від 03.11.2017 № UA101020/2017/015310 товар №1: «Складова комплектного об`єкту - лінія профілювання паркету (бувша у вжитку), у розібраному стані - лінія профілювання паркету (поперечний профілюючий верстат вкл. електричні шафи; продольний профілюючий верстат вкл. електричні шафи) - 1 шт. (часткова поставка). Товар не військового призначення. Торговельна марка: Bodeker. Виробник: Bodeker Holzbearbeitungsmaschinen GmbH. Країна виробництва: DE.», за кодом згідно із УКТ ЗЕД 8465109000, за сертифікатом з перевезення товару EUR.1 від 30.10.2017 № А 225704, фактурною вартістю 60500, 00 євро, митною вартістю 1937519,03.
Загальна фактурна вартість ввезеного ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» КО «Лінія профілювання паркету (бувша у вжитку) у розібраному стані...» становила - 478 000,00 євро, а митна вартість становила 15 129 839,11 грн.
Умовами зовнішньоекономічного контракту від 22.08.2017 № BU22/08/2017, укладеного ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» (Покупець) з нерезидентом Bodeker Holzbearbeitungsmaschinen GmbH, Dingbreite 14 D - 32469 Petershagen, Німеччина (Постачальник), що стосується предмета перевірки, передбачено, що предметом даного контракту є поставка обладнання, згідно додатків 1, 2, 3, 4, 5 вказаного вище контракту. Загальна вартість комплектного об`єкту по контракту від 22.08.2017 № BU22/08/2017 становить 478 000,00 євро.
У додатках, що є невід`ємними частинами до контракту від 22.08.2017 № BU22/08/2017 наведено технічні данні та обсяги поставки лінії профілювання паркету, специфікація вартості обладнання, часовий графік, огляд креслень.
ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» за 5 МД , що наведені у додатку № 1, який є його невід`ємною частиною та які підлягають перевірці, імпортовано товари: КО «Лінія профілювання паркету (бувша у вжитку) у розібраному стані...».
Митне оформлення здійснювалось із наданням преференційного режиму по сплаті ввізного мита, як передбачено абзацом першим частини першої статті 29, додатком 1-А «Тарифний графік України» до глави 1 розділу IV "Торгівля та питання, пов`язані з торгівлею" (скасування мит) Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським Співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони (код пільги 410 - «Товари, що ввозяться в Україну та походять з країн ЄЄ») на підставі сертифікатів з перевезення товару EUR.1: від 27.10.2017 № А 041000, від 26.10.2017 № А 040995, від 30.10.2017 № А 225703, від 02.11.2017 № А 040998 та від 30.10.2017 № А 225704.
Загальна сума преференції, наданої на підставі сертифікатів з перевезення товару EUR.1: від 27.10.2017 № А 041000, від 26.10.2017 № А 040995, від 30.10.2017 № А 225703, від 02.11.2017 № А 040998 та від 30.10.2017 № А 225704, склала 756 492,00 грн. (ввізне мито).
До товарів зазначеної підкатегорії 8465 10 90 00 згідно Закону України від 19.09.2013 № 584-VII «Про Митний тариф України» (із змінами і доповненнями) на дату здійснення митного оформлення товарів за вищевказаними МД встановлено наступні ставки ввізного мита: тип ставки - адвалорна; повна - 5 %; пільгова - 5 %, ЄС - 0 %.
У графі 36 «Преференція» МД: від 31.10.2017 №UA101020/2017/015041, від 01.11.2017 №UA101020/2017/015133, від 02.11.2017 №UA101020/2017/015215, від 02.11.2017 №UA101020/2017/015216 та від 03.11.2017 №UA101020/2017/015310, за якими ввезено товар КО «Лінія профілювання паркету (бувша у вжитку) у розібраному стані...», зазначено код пільги по сплаті ввізного мита 410 - товари, що ввозяться в Україну та походять з країн Європейського Союзу (Абзац перший частини першої статті 29 , додаток 1-А "Тарифний графік України" до глави 1 розділу IV "Торгівля та питання, пов`язані з торгівлею" (скасування мит) Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським Співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони).
Аналізом графи 47 «Нарахування платежів» вищезазначених митних декларацій встановлено, що сума ввізного мита по складовим КО «Лінія профілювання паркету (бувша у вжитку) у розібраному стані...», нарахована умовно, а саме, у п`ятій колонці «Спосіб платежу» зазначено код способу « 06» - сума податку, нарахована умовно, у зв`язку із звільненням від оподаткування, передбачених МКУ, ПКУ іншими законами України та міжнародними договорами, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України при поміщенні товарів у режим «Імпорту» (випуск у вільний обіг).
При декларуванні КО «Лінія профілювання паркету (бувша у вжитку) у розібраному стані...», ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» у графі 44 5 МД, що підлягають перевірці, за кодом 0954, для підтвердження країни походження товару та надання правомірності застосування преференції, задекларовано сертифікати з перевезення товару EUR.1: від 27.10.2017 № А041000, від 26.10.2017 № А040995, від 30.10.2017 № А225703, від 02.11.2017 № А040998 та від 30.10.2017 № А225704.
Відповідно до статті 26 Протоколу 1 якщо на запит імпортера і на умовах, указаних митними органами країни імпорту, розібрані чи незібрані товари в розумінні Загального правила 2 (а) Гармонізованої системи, що підпадають під дію Розділів XVI і XVII або позицій 7308 і 9406 Гармонізованої системи, імпортуються частинами, після ввезення першої частини імпортер повинен подати митним органам країни імпорту єдине підтвердження походження цих товарів.
З урахуванням вище вказаних вимог для підтвердження походження КО використовується оригінал єдиного підтвердження походження КО, який подається до митниці при оформленні першої складової КО.
ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» при митному оформленні КО «Лінія профілювання паркету (бувша у вжитку) у розібраному стані...», після ввезення першої частини обладнання, оригінал єдиного підтвердження походження КО до Житомирської митниці ДФС не подавався, чим порушено вимоги статті 26 Протоколу 1.
Житомирська митниця ДФС направила до ДФС України лист від 27.05.2019 № 1399/8/06-70-19 про розгляд питання щодо звернення до уповноваженого органу Німеччини на предмет проведення перевірки сертифікатів з перевезення товару EUR.1: від 27.10.2017 №А041000, від 26.10.2017 №А040995, від 30.10.2017 №А225703, від 02.11.2017 №А040998 та від 30.10.2017 №А225704.
У відповідь на лист від 27.05.2019 №1399/8/06-70-19 Київська митниця Держмитслужби отримала інформацію від уповноважених органів Німеччини (листи: від 16.10.2020 № Z4215 F - 934/19 - 1, від 06.10.2020 № Z4215 В - 31/2019 - В1204) стосовно результатів перевірки сертифікатів, які були подані ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» для застосування тарифних преференцій зі сплати ввізного мита при оформленні товарів: КО «Лінія профілювання паркету (бувша у вжитку) у розібраному стані...» за МД: від 31.10.2017 №UA101020/2017/015041, від 01.11.2017 №UA101020/2017/015133, від 02.11.2017 №UA101020/2017/015215, від 02.11.2017 №UA101020/2017/015216 та від 03.11.2017 №UA101020/2017/015310.
У листах уповноважених органів Німеччини від 16.10.2020 №Z4215F-934/19-l та від 06.10.2020 №Z4215B-31/2019-B 1204 зазначено: «експертиза показала, що товари перелічені у доданих сертифікатах щодо преференцій, не є товарами походженням у значенні Протоколу 1 до Угоди про асоціацію між Європейським Союзом та Україною».
За результатами перевірки уповноваженими органами Німеччини не підтверджено автентичність походження КО «Лінія профілювання паркету (бувша у вжитку) у розібраному стані...» про що зроблено відмітки графах 14 «Результат перевірки» сертифікатів з перевезення товару EUR.1: від 27.10.2017 № А 041000, від 26.10.2017 № А 040995, від 30.10.2017 № А 225703, від 02.11.2017 № А 040998 та від 30.10.2017 № А 225704, про те, що виконана перевірка довела, що сертифікати не відповідають вимогам щодо достовірності й правильності.
Перевіркою встановлено, що до КО «Лінія профілювання паркету (бувша у вжитку) у розібраному стані...», який ввезений за МД: від 31.10.2017 №UA101020/2017/015041, від 01.11.2017 №UA101020/2017/015133, від 02.11.2017 №UA101020/2017/015215, від 02.11.2017 №UA101020/2017/015216 та від 03.11.2017 №UA101020/2017/015310, застосовано преференційні ставки ввізного мита, що суперечить вимогам статті 26 Протоколу 1, частини 1 статті 257, частини 4, 5 статті 280 МКУ, а тому оподаткування товарів, ввезених за 5 МД, що наведені у додатку №1 до цього акта, який є його невід`ємною частиною та які підлягають перевірці повинно здійснюватися на загальних підставах зі сплатою ввізного мита за ставкою згідно з Законом України від 19.09.2013 року №584-VIII «Про Митний тариф України» (із змінами і доповненнями) - 5 %.
За результатами перевірки правильності визначення країни походження, підстав для звільнення від оподаткування товару КО «Лінія профілювання паркету (бувша у вжитку) у розібраному стані...», з урахуванням відповіді уповноважених органів Німеччини, виявлено недостовірність відомостей у поданих митному органові документах щодо імпортованого комплектного об`єкту, як наслідок, встановлено неправомірність застосування преференційних ставок ввізного мита відповідно до Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським Співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони до товарів, оформлених за МД: від 31.10.2017 № UA101020/2017/015041, від 01.11.2017 № UA101020/2017/015133, від 02.11.2017 № UA101020/2017/015215, від 02.11.2017 № UA101020/2017/015216 та від 03.11.2017 № UA101020/2017/015310.»
На підставі Акту перевірки відповідачем прийняті податкові повідомлення-рішення від 27.05.2021 №0000022/7.8-19-04, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем мито на товари, що ввозяться суб`єктами підприємницької діяльності на суму 1 134 738,00 грн, що складається з донарахованого податкового зобов`язання у розмірі - 756 492,00 грн та штрафних санкцій у розмірі - 378 246,00 грн, та від 27.05.2021 №0000023/7.8-19-04, згідно якого було збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на додану вартість із ввезення на територію України товарів на суму 226 947,59 грн, що складається з донарахованого податкового зобов`язання у розмірі - 151 298,39 грн та штрафних санкцій у розмірі - 75 649,20 грн.
Не погоджуючись з прийнятими податковими повідомленнями-рішеннями позивач звернувся до суду з цим позовом.
Вищенаведені обставини, встановлені судом першої інстанції, перевірені і знайшли своє підтвердження при апеляційному розгляді справи, і не є спірними.

Нормативно-правове обґрунтування.
Так, відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно стаття 1 Митного кодексу України (надалі МК України і в редакції на день виникнення спірних правовідносин) законодавство України з питань митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.
Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються цим Кодексом, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.
Відповідно до ст. 336 МК України митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами митних органів шляхом:
1)перевірки документів та відомостей, які відповідно до ст. 335 цього Кодексу надаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України;
2)митного огляду (огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, огляду та переогляду ручної поклажі та багажу, особистого огляду громадян);
3)обліку товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України;
4)усного опитування громадян та посадових осіб підприємств;
5)огляду територій та приміщень складів тимчасового зберігання, митних складів, вільних митних зон, магазинів безмитної торгівлі та інших місць, де знаходяться товари, транспортні засоби комерційного призначення, що підлягають митному контролю, чи провадиться діяльність, контроль за якою відповідно до цього Кодексу та інших законів України покладено на митні органи;
6)перевірки обліку товарів, що переміщуються через митний кордон України та/або перебувають під митним контролем;
7)проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства України з питань митної справи, у тому числі своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів;
8)направлення запитів до інших державних органів, установ та організацій, уповноважених органів іноземних держав для встановлення автентичності документів, поданих митному органу;
9)пост-митний контроль.
Згідно зі ст. 345 МК України документальна перевірка - це сукупність заходів, за допомогою яких митні органи переконуються у правильності заповнення митних декларацій, декларацій митної вартості та в достовірності зазначених у них даних, законності ввезення (пересилання) товарів на митну територію України або на територію вільної митної зони, вивезення (пересилання) товарів за межі митної території України або за межі території вільної митної зони, а також своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних та інших платежів, а також пені, контроль за справлянням яких покладено на митні органи.
Митні органи мають право здійснювати митний контроль шляхом проведення документальних виїзних (планових або позапланових) та документальних невиїзних перевірок дотримання законодавства України з питань митної справи щодо:
1)правильності визначення бази оподаткування, своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів;
2)обґрунтованості та законності надання (отримання) пільг і звільнення від оподаткування;
3)правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товарів, щодо яких проведено митне оформлення;
4)відповідності фактичного використання переміщених через митний кордон України товарів заявленій меті такого переміщення та/або відповідності фінансових і бухгалтерських документів, звітів, договорів (контрактів), калькуляцій, інших документів підприємства, що перевіряється, інформації, зазначеній у митній декларації, декларації митної вартості, за якими проведено митне оформлення товарів у відповідному митному режимі;
5)законності переміщення товарів через митний кордон України, у тому числі ввезення товарів на територію вільної митної зони або їх вивезення з цієї території.
Як передбачає ст. 351 МК України, предметом документальних невиїзних перевірок є дані про своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати митних платежів при переміщенні товарів через митний кордон України підприємствами, а також при переміщенні товарів через митний кордон України громадянами з поданням митної декларації, передбаченої законодавством України для підприємств.
Документальна невиїзна перевірка проводиться у разі:
1) виявлення ознак, що свідчать про можливе порушення законодавства України з питань митної справи, за результатами аналізу електронних копій митних декларацій, інформації, що стосується товарів, митне оформлення яких завершено, отриманої від суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності та виробників таких товарів, з висновків акредитованих відповідно до законодавства експертів;
2) надходження від уповноважених органів іноземних держав документально підтвердженої інформації про непідтвердження автентичності поданих митному органу документів щодо товарів, митне оформлення яких завершено, недостовірність відомостей, що в них містяться, а також запитів стосовно надання інформації про зовнішньоекономічні операції, які здійснювалися за участю суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності - резидентів України.
Відповідно до ст. 352 МК України посадовими особами митних органів під час проведення перевірок можуть бути використані: документи, визначені цим Кодексом; податкова інформація; експертні висновки; судові рішення; отримані від уповноважених органів іноземних держав документально підтверджені відомості щодо вартісних, кількісних або якісних характеристик, країни походження, складу та інших характеристик, які мають значення для оподаткування товарів, їх ввезення (пересилання) на митну територію України або на територію вільної митної зони чи вивезення (пересилання) за межі митної території України або території вільної митної зони, які відрізняються від задекларованих під час митного оформлення; інші матеріали, отримані в порядку та спосіб, передбачені цим Кодексом або іншими законами України.
Згідно зі ст. 354 МК України результати перевірок оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами митного органу та керівником підприємства, що перевірялося, або уповноваженою ним особою. У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка. За результатами зустрічної звірки складається довідка.
Як передбачає частина 6 ст. 345 МК України, результати перевірки оформлюються актом (довідкою) та є підставою для самостійного визначення митним органом суми податкового зобов`язання підприємства щодо сплати митних платежів, застосування заходів, передбачених законами України.
Згідно із статтею 278 МК України датою виникнення податкових зобов`язань із сплати мита у разі ввезення товарів на митну територію України чи вивезення товарів з митної території України є дата подання митному органу митної декларації для митного оформлення або дата нарахування такого податкового зобов`язання митним органом у випадках, визначених цим Кодексом та законами України.
Частинами 4, 5 статті 280 МК України визначено, що ввізне мито на товари, митне оформлення яких здійснюється в порядку, встановленому для підприємств, нараховується за ставками, встановленими Митним тарифом України.
Ввізне мито є диференційованим щодо товарів, що походять з держав, які спільно з Україною входять до митних союзів або утворюють з нею зони вільної торгівлі. У разі встановлення будь-якого спеціального преференційного митного режиму згідно з міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, застосовуються преференційні ставки ввізного мита, встановлені Митним тарифом України.
До товарів, що походять з України або з держав - членів Світової організації торгівлі, або з держав, з якими Україна уклала двосторонні або регіональні угоди щодо режиму найбільшого сприяння, застосовуються пільгові ставки ввізного мита, встановлені Митним тарифом України, якщо інше не встановлено законом.
До решти товарів застосовуються повні ставки ввізного мита, встановлені Митним тарифом України.
Відповідно до ч. 1 ст. 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.
Згідно зі статтею 36 МК України країна походження товару визначається з метою оподаткування товарів, що переміщуються через митний кордон України, застосування до них заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, заборон та/або обмежень щодо переміщення через митний кордон України, а також забезпечення обліку цих товарів у статистиці зовнішньої торгівлі.
Країною походження товару вважається країна, в якій товар був повністю вироблений або підданий достатній переробці відповідно до критеріїв, встановлених цим Кодексом.
Під країною походження товару можуть розумітися група країн, митні союзи країн, регіон чи частина країни, якщо є необхідність їх виділення з метою визначення походження товару.
Для цілей визначення країни походження товару не враховується походження енергії, машин та інструментів, що використовуються для його виробництва або переробки.
Приладдя, запасні частини та інструменти, використовувані в машинах, пристроях, агрегатах або транспортних засобах, вважаються такими, що походять з тієї самої країни, що і ці машини, пристрої, агрегати або транспортні засоби, за умови їх ввезення та продажу разом із зазначеними машинами, пристроями, агрегатами або транспортними засобами і відповідності їх комплектації та кількості звичайно використовуваним приладдю, запасним частинам та інструментам.
Положення цього Кодексу застосовуються для визначення походження товарів, на які при ввезенні їх на митну територію України поширюється режим найбільшого сприяння (непреференційне походження), з метою застосування до таких товарів передбачених законом заходів тарифного та нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.
Повністю вироблені або піддані достатній переробці товари преференційного походження визначаються на основі законів України, а також міжнародних договорів України, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України.
При існуванні встановлених правил прямого транспортування товарів із країни їхнього походження дозволяється відступати від них у випадках, коли таке транспортування неможливе в силу географічного положення та/або якщо товари знаходяться під митним контролем у третіх країнах.
Особливості визначення країни походження товару, що ввозиться з територій спеціальних (вільних) економічних зон, розташованих на території України, встановлюються законом.
Відповідно до статті 41 МК України товари у розібраному чи незібраному вигляді, що поставляються кількома партіями, у разі якщо за виробничими чи транспортними умовами неможливе їх відвантаження однією партією, а також у випадках, коли партія товару роздрібнена на кілька партій в результаті помилки, повинні розглядатися за бажанням декларанта або уповноваженої ним особи як єдиний товар для цілей визначення країни походження товару.
Умовою застосування цього правила є:
1) попереднє повідомлення митного органу про роздрібнення партії розібраного чи незібраного товару на кілька партій із зазначенням причин такого роздрібнення, наявність докладної специфікації кожної партії із зазначенням кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД, вартості і країни походження товарів, що входять до кожної партії;
2) документальне підтвердження помилковості роздрібнення однієї партії товару на кілька партій;
3) поставка всіх партій товарів з однієї країни одним постачальником;
4) митне оформлення всіх партій товарів в одному митному органі.
Згідно зі статтею 43 МК України документами, що підтверджують країну походження товару, є сертифікат про походження товару, засвідчена декларація про походження товару, декларація про походження товару, сертифікат про регіональне найменування товару.
Країна походження товару заявляється (декларується) митному органу шляхом зазначення назви країни походження товару та відомостей про документи, що підтверджують походження товару, у митній декларації.
Сертифікат про походження товару - це документ, який однозначно свідчить про країну походження товару і виданий компетентним органом даної країни або країни вивезення, якщо у країні вивезення сертифікат видається на підставі сертифіката, виданого компетентним органом у країні походження товару.
У разі втрати сертифіката приймається його офіційно завірений дублікат.
Засвідчена декларація про походження товару - це декларація про походження товару, засвідчена державною організацією або компетентним органом, наділеним відповідними повноваженнями.
Декларація про походження товару - це письмова заява про країну походження товару, зроблена у зв`язку з вивезенням товару виробником, продавцем, експортером (постачальником) або іншою компетентною особою на комерційному рахунку чи будь-якому іншому документі, який стосується товару.
У разі якщо в документах про походження товару є розбіжності у відомостях про країну походження товару або митним органом встановлено інші відомості про країну походження товару, ніж ті, що зазначені у документах, декларант або уповноважена ним особа має право надати митному органу для підтвердження відомостей про заявлену країну походження товару додаткові відомості.
Додатковими відомостями про країну походження товару є відомості, що містяться в товарних накладних, пакувальних листах, відвантажувальних специфікаціях, сертифікатах (відповідності, якості, фітосанітарних, ветеринарних тощо), митній декларації країни експорту, паспортах, технічній документації, висновках-експертизах відповідних органів, інших матеріалах, що можуть бути використані для підтвердження країни походження товару.
Документи, що підтверджують походження товару, зберігаються в порядку та протягом строків, визначених статтею 355 цього Кодексу.
Законом України від 16 вересня 2014 року № 1678-VII ратифіковано Угоду, якою, серед іншого, передбачено поглиблену та всеохоплюючу зону вільної торгівлі між Україною та Європейським Союзом.
Згідно зі статтею 26 частини першої Глави 1 Розділу IV Угоди положення цієї Глави застосовуються до торгівлі товарами, що походять з територій Сторін. Для цілей цієї Глави «походження» означає, що товар підпадає під правила походження, викладені в Протоколі I «Щодо визначення концепції походження товарів і методів адміністративного співробітництва» (далі - Протокол І).
Частиною першою статті 2 Розділу 2 Протоколу І встановлено, що з метою впровадження цієї Угоди наступні товари мають вважатися як такі, що походять з Європейського Союзу:
1. товари, цілком вироблені в Європейському Союзі, як це визначається у статті 5 цього Протоколу;
2. товари, отримані в Європейському Союзі з матеріалів, які не були вироблені цілком у Європейському Союзі, за умови, що такі матеріали пройшли достатню обробку в ЄС відповідно до статті 6 цього Протоколу.
Відповідно до частини першої статті 16 Розділу 5 Протоколу І товари, що походять з Європейського Союзу, і товари, що походять з України, після ввезення до України чи Європейського Союзу відповідно підпадають під дію цієї Угоди за умови подання одного з таких документів:
1. Сертифікат з перевезення товару EUR.1;
2. У випадках, вказаних у статті 22(1) цього Протоколу, - декларація, що надалі іменуватиметься «декларацією інвойс», надана експортером до інвойсу, повідомлення про доставку чи будь-якого іншого комерційного документа, який описує розглядувані товари достатньо детально для того, щоб їх можна було ідентифікувати.
Процедура видачі сертифіката з перевезення товару EUR.1 встановлена статтею 17 Розділу 5 «Підтвердження походження» Протоколу 1, згідно з положеннями якої сертифікат з перевезення товару EUR.1 має бути виданий митними органами країни експорту на письмову заяву експортера або, під відповідальність експортера, його уповноваженим представником.
Для цього експортер або його уповноважений представник має заповнити сертифікат з перевезення товару EUR.1, а також бланк заяви, зразок якої наведений у Додатку. Ці бланки мають бути заповнені однією з мов, якими складено цю Угоду, і згідно з нормами законодавства країни експорту. Якщо їх заповнюють від руки, це має бути зроблено чорнилом і друкованими літерами. Опис товарів потрібно викласти у виділеній для цього комірці, не залишаючи вільних рядків. Якщо комірка заповнена не повністю, під останнім рядком опису потрібно накреслити горизонтальну лінію й перекреслити вільний залишок комірки.
Експортер, який подає заяву про видачу сертифіката з перевезення товару EUR.1, повинен бути готовим у будь-який час на вимогу митних органів країни експорту, у якій видається сертифікат з перевезення товару EUR.1, надати всі належні документи на підтвердження статусу походження розглядуваних товарів, а також виконання інших умов цього Протоколу.
Сертифікат з перевезення товару EUR.1 має бути виданий митними органами країни-члена Європейського Союзу або України, якщо розглядувані товари можуть бути визнаними такими, що походять з Європейського Союзу або України, і задовольняють іншим умовам цього Протоколу.
Митні органи, які видають сертифікати з перевезення товару EUR.1, повинні вжити всіх необхідних заходів для перевірки статусу походження товарів, а також виконання інших умов цього Протоколу. Для виконання цього завдання вони мають право вимагати будь-яких доказів і здійснювати будь-яку перевірку рахунків експортера та інші перевірки, які вважатимуть належними. Ці органи також мають забезпечити правильне заповнення бланків, зазначених у пункті 2 цієї статті. Вони зокрема повинні перевірити, чи заповнена комірка, призначена для опису товарів, таким чином, щоб запобігти зловмисному дописуванню.
Сертифікат з перевезення товару EUR.1 має бути виданий митними органами й переданий експортерові одразу ж після здійснення чи забезпечення фактичного експортування товару.
Статтею 33 Протоколу І регулюються питання щодо перевірки підтверджень походження. Так, частиною першою цієї статті встановлено, що подальші перевірки підтверджень походження мають здійснюватися у довільному порядку або тоді, коли митні органи країни імпорту мають обґрунтовані сумніви в достовірності таких документів, статусі походження відповідних товарів або виконанні інших вимог цього Протоколу.
З метою реалізації положень пункту 1 цієї статті митні органи країни імпорту повинні повернути сертифікат з перевезення товару EUR.1 та інвойс, якщо він був поданий, декларацію інвойс або копії цих документів митним органам країни експорту, вказавши, якщо це доречно, причини запиту. Будь-які отримані документи й інформація, що вказують на недостовірність інформації, наведеної в підтвердженні походження, повинні бути передані на підтримку запита про перевірку (частина друга статті 33 Протоколу І).
Згідно з частиною третьою статті 33 Протоколу І перевірка має бути здійснена митними органами країни експорту. Для виконання цього завдання вони мають право вимагати будь-яких доказів і здійснювати будь-яку перевірку рахунків експортера та інші перевірки, які вважатимуть належними.
Якщо у випадку обґрунтованих сумнівів відповідь на запит про перевірку не надійшла протягом десяти місяців з дати подання цього запита, або якщо відповідь не містить достатньої інформації для визначення достовірності розглядуваного документа або справжнього походження товарів, митні органи, що подали запит, повинні за відсутності виняткових обставин відмовити у наданні права на преференції (частина шоста статті 33 Протоколу І).
Відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 289 МК України обов`язок із сплати митних платежів виникає, зокрема, після завершення митного оформлення товарів та їх випуску, якщо внаслідок перевірки митної декларації чи за результатами документальної перевірки митний орган самостійно визначає платнику податків додаткові податкові зобов`язання; в інших випадках, встановлених ПК України.
Згідно з пунктом 54.4 статті 54 ПК України у разі надходження від уповноважених органів іноземних держав документально підтверджених відомостей щодо країни походження, вартісних, кількісних або якісних характеристик, які мають значення для оподаткування товарів і предметів при ввезенні (пересиланні) на митну територію України або територію вільної митної зони або вивезенні (пересиланні) товарів і предметів з митної території України або території вільної митної зони, які відрізняються від задекларованих під час митного оформлення, контролюючий орган має право самостійно визначити базу оподаткування та податкові зобов`язання платника податків шляхом проведення дій, визначених пунктом 54.3 цієї статті, на підставі відомостей, зазначених у таких документах.
Пунктом 190.1 ст. 190 ПК України визначено, що базою оподаткування для товарів, що ввозяться на митну територію України, є договірна (контрактна) вартість, але не нижче митної вартості цих товарів, визначеної відповідно до розділу ІІІ Митного кодексу України, з урахуванням мита та акцизного податку, що підлягають сплаті і включаються до ціни товарів.
При визначенні бази оподаткування для товарів, що ввозяться на митну територію України, перерахунок іноземної валюти у валюту України здійснюється за курсом валюти, визначеним відповідно до статті 39-1 цього Кодексу.
Спірні правовідносини виникли у зв`язку з наявністю відповіді компетентного органу, що видав документ, або компетентної організації країни, зазначеної як країна походження товару, щодо проведення перевірки документів про походження товару.

Висновки суду.
Матеріалами справи підтверджено, що підставою для проведення перевірки позивача стала інформація від уповноважених органів Німеччини: центральної митної служби міста Мюнстер (лист від 16.10.2020 №Z4215 - 934/19-1); центральної митної служби міста Байлефельд (лист від 06.10.2020 №Z4215B -31/2019 - В1204) стосовно документально підтвердженої інформації про недостовірність відомостей, що містяться в поданих митному органові документах щодо КО «Лінія профілювання паркету (бувша у вжитку) у розібраному стані...» митне оформлення якого завершено, а саме щодо непідтвердження преференційного походження товарів, зазначених у сертифікатах з перевезення товару EUR.1: від 27.10.2017 № А 041000, від 26.10.2017 № А 040995, від 30.10.2017 № А 225703, від 02.11.2017 № А 040998 та від 30.10.2017 № А 225704 та результатів проведеного аналізу електронних копій вищевказаних МД, які свідчать про можливе порушення законодавства України з питань митної справи та, як наслідок, заниження зобов`язань по сплаті митних платежів, а саме не підтвердження преференційного походження товарів, імпортованих за МД: від 31.10.2017 № UA101020/2017/015041, від 01.11.2017 № UA101020/2017/015133, від 02.11.2017 № UA101020/2017/015215, від 02.11.2017 № UA101020/2017/015216 та від 03.11.2017 № UA101020/2017/015310 у зв`язку із відсутністю оригіналу єдиного підтвердження походження комплектного об`єкту, який подається до митниці при оформленні першої складової комплектного об`єкту.
Вказана обставина не є спірною, отже, відповідно до вищенаведних норм закону, ця інформація є підставою для проведння відповідачем перевірки, і за наслідками такої перевірки було встановлено наступне.
Так, ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» за 5 МД було імпортовано товари, а саме:
- за МД від 31.10.2017 № UA101020/2017/015041 товар №1: «Складова комплектного об`єкту - лінія профілювання паркету (бувша у вжитку), у розібраному стані - лінія профілювання паркету (поперечний профілюючий верстат вкл. електричні шафи; аспіраційні повітроводи всередині будівлі) - 1 шт. (часткова поставка). Товар не військового призначення. Торговельна марка: Bodeker. Виробник: Bodeker Holzbearbeitungsmaschinen GmbH. Країна виробництва: DE.», за кодом згідно із УКТ ЗЕД 8465109000, за сертифікатом з перевезення товару EUR.1 від 27.10.2017 № А 041000, фактурною вартістю 92500, 00 євро, митною вартістю 2921649,13 грн.;
- за МД від 01.11.2017 № UA101020/2017/ 015133 товар №1: «Складова комплектного об`єкту - Лінія профілювання паркету (бувша у вжитку), у розібраному стані: - Лінія профілювання паркету (включає транспортер подачі; поперечний профілюючий верстат вкл. електричні шафи; з`єднувальний транспортер; продольний профілюючий верстат вкл. електричні шафи) - 1 шт. (часткова поставка). Товар не військового призначення. Торговельна марка: Bodeker Виробник: Bodeker Holzbearbeitungsmaschinen GmbH. Країна виробництва: DE.», за кодом згідно із УКТ ЗЕД 8465109000, за сертифікатом з перевезення товару EUR.1 від 26.10.2017 № А 040995 , фактурною вартістю 140000 євро, митною вартістю 4416697,90 грн.;
- за МД від 02.11.2017 № UA101020/2017/015215 товар №1: «Складова комплектного об`єкту - лінія профілювання паркету (бувша у вжитку), у розібраному стані - лінія профілювання паркету (продольний профілюючий верстат вкл. електричні шафи) - 1 шт. (часткова поставка). Товар не військового призначення. Торговельна марка: Bodeker. Виробник:Bodeker Holzbearbeitungsmaschinen GmbH. Країна виробництва: DE.», за кодом згідно із УКТ ЗЕД 8465109000, за сертифікатом з перевезення товару EUR.1 від 30.10.2017 № А 225703, фактурною вартістю 90000, ООєвро, митною вартістю 2848958,52 грн.;
- за МД від 02.11.2017 № UA101020/2017/015216 товар №1: «Складова комплектного об`єкту - лінія профілювання паркету (бувша у вжитку), у розібраному стані: - лінія профілювання паркету (продольний профілюючий верстат вкл. електричні шафи; аспіраційні повітроводи всередині будівлі) - 1 шт. (часткова поставка). Товар не військового призначення. Торговельна марка: Bodeker. Виробник: Bodeker Holzbearbeitungsmaschinen GmbH. Країна виробництва: DE.», за кодом згідно із УКТ ЗЕД 8465109000, за сертифікатом з перевезення товару EUR.1 від 27.10.2017 № А 040998, фактурною вартістю 95000,00 євро, митною вартістю 3005014,53 грн.;
- за МД від 03.11.2017 № UA101020/2017/015310 товар №1: «Складова комплектного об`єкту - лінія профілювання паркету (бувша у вжитку), у розібраному стані - лінія профілювання паркету (поперечний профілюючий верстат вкл. електричні шафи; продольний профілюючий верстат вкл. електричні шафи) - 1 шт. (часткова поставка). Товар не військового призначення. Торговельна марка: Bodeker. Виробник: Bodeker Holzbearbeitungsmaschinen GmbH. Країна виробництва: DE.», за кодом згідно із УКТ ЗЕД 8465109000, за сертифікатом з перевезення товару EUR.1 від 30.10.2017 № А 225704, фактурною вартістю 60500,00 євро, митною вартістю 1937519,03.
Так, Житомирська митниця ДФС направила до ДФС України лист від 27.05.2019 № 1399/8/06-70-19 про розгляд питання щодо звернення до уповноваженого органу Німеччини на предмет проведення перевірки сертифікатів з перевезення товару EUR.1: від 27.10.2017 №А041000, від 26.10.2017 №А040995, від 30.10.2017 №А225703, від 02.11.2017 №А040998 та від 30.10.2017 №А225704.
У відповідь на лист від 27.05.2019 №1399/8/06-70-19 Київська митниця Держмитслужби отримала інформацію від уповноважених органів Німеччини (листи: від 16.10.2020 № Z4215 F - 934/19 - 1, від 06.10.2020 № Z4215 В - 31/2019 - В1204) стосовно результатів перевірки сертифікатів, які були подані ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» для застосування тарифних преференцій зі сплати ввізного мита при оформленні товарів: КО «Лінія профілювання паркету (бувша у вжитку) у розібраному стані...» за МД: від 31.10.2017 №UA101020/2017/015041, від 01.11.2017 №UA101020/2017/015133, від 02.11.2017 №UA101020/2017/015215, від 02.11.2017 №UA101020/2017/015216 та від 03.11.2017 №UA101020/2017/015310.
У листах уповноважених органів Німеччини від 16.10.2020 №Z4215F-934/19-l та від 06.10.2020 №Z4215B-31/2019-B 1204 зазначено: «експертиза показала, що товари перелічені у доданих сертифікатах щодо преференцій, не є товарами походженням у значенні Протоколу 1 до Угоди про асоціацію між Європейським Союзом та Україною».
За результатами перевірки уповноваженими органами Німеччини не підтверджено автентичність походження КО «Лінія профілювання паркету (бувша у вжитку) у розібраному стані...» про що зроблено відмітки в графах 14 «Результат перевірки» сертифікатів з перевезення товару EUR.1: від 27.10.2017 № А 041000, від 26.10.2017 № А 040995, від 30.10.2017 № А 225703, від 02.11.2017 № А 040998 та від 30.10.2017 № А 225704, про те, що виконана перевірка довела, що сертифікати не відповідають вимогам щодо достовірності й правильності.
Таким чином, приймаючи до уваги вказані листи з відповідною інформацією суд першої інстанції відхилив доводи позивача про європейське походження ввезеного товару, враховуючи те, що митниця ініціювала запит до уповноважених органів Німеччини, на який отримала відповідь, що «товари зазначені в документах не є оригінальним товарами відповідно до Протоколу 1 Угоди про асоціацію між ЄС та Україною.», оскільки переклад, на який покликається позивач, є неофіційним перекладом (т.1, а.с. 246, 247), не здійсненим дипломованим перекладачем.
Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, оскільки він грунтується на нормі закону, і зроблений з урахування судової практики.
Угодою та, зокрема, Протоколом І до Угоди, передбачено чіткий алгоритм дій митного органу у випадку виникнення сумнівів з приводу дійсності документів про походження товару чи достовірності відомостей, що в них містяться, включаючи відомості про країну походження товару.
У разі надходження від уповноважених органів іноземних держав документально підтверджених відомостей, зокрема, щодо країни походження, при ввезенні (пересиланні) на митну територію України, які відрізняються від задекларованих під час митного оформлення, контролюючий орган самостійно визначає базу оподаткування та податкові зобов`язання платника на підставі відомостей, зазначених у таких документах, безвідносно до завершення митного оформлення товарів та їх випуску.
Отже, судом першої інстанції зроблені правильні висновки про недоведеність позивачем обгрунтованості позовних вимог належними та допустимими доказами, а висновки суду першої інстанції відповідають правовім позиціям Верховного Суду, викладеним у постановах від 11 квітня 2022 року у справі № 260/2805/20, від 11 серпня 2022 року у справі № 460/8509/21, від 26 квітня 2023 року у справі № 260/4347/20.
В матеріалах справи відсутні докази походження товару, а листи уповноваженого органу Німеччини є належними та допустимими доказами. 
Згідно з частиною 2 статті 74 КАС України обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування, крім випадків, коли щодо таких обставин не виникає спору.
Частиною 1 ст. 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
З огляду на вказане, колегія суддів вважає, що відповідачем доведено правомірність прийнятого рішення, а доводи апелянта є такими, що не заслуговують уваги, оскільки не спростовують правильних висновків суду першої інстанції.
Надаючи оцінку всім доводам апелянта, судова колегія також приймає до уваги рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, в якому Суд зазначив, що «…хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід…».
На підставі вищезазначеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права, тому відсутні підстави для його скасування.
Згідно зі ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. 
Повний текст виготовлено 19.02.2026.
Керуючись ст.ст. 139, 242-244, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд
П О С Т А Н О В И В: 

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРАЇНСЬКА ХОЛДИНГОВА ЛІСОПИЛЬНА КОМПАНІЯ" на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 10 грудня 2025 р. – залишити без задоволення.
Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 10 грудня 2025 р. у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРАЇНСЬКА ХОЛДИНГОВА ЛІСОПИЛЬНА КОМПАНІЯ" до Київської митниці Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень – залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками перегляду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. 

Колегія суддів: О.В. Карпушова 

О.В. Епель

О.М. Кузьмишина