Харківський окружний адміністративний суд 	
61700, м. Харків, майдан Свободи, 6, inbox@adm.hr.court.gov.ua, ЄДРПОУ: 34390710
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
м. Харків 
06 квітня 2026 року справа № 520/32442/25 
Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Супруна Ю.О. розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп: НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61002, код ЄДРПОУ 40108599) про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:
Позивач - ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області, в якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області № 1640 від 25.11.2025 року в частині застосування дисциплінарного стягнення у виді суворої догани до інспектора СРПП ВП № 3 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 ;
- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Харківській області виключити відомості про зазначене дисциплінарне стягнення з особової справи ОСОБА_1 та з усіх обліків, у яких відображається інформація про дисциплінарні стягнення.
В обґрунтування позову зазначено, що наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області № 1640 від 25.11.2025 року в частині застосування дисциплінарного стягнення у виді суворої догани до інспектора СРПП ВП № 3 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 є протиправним та таким, що винесений з порушенням норм чинного законодавства України, а тому підлягає скасуванню. 
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 19.12.2025 відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі за текстом - КАС України) та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.
Відповідно до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих, затвердженого наказом Міністерства розвитку громад та територій України № 376 від 28.02.2025, місто Харків у період з 24.02.2022 по 15.09.2022 належало до території активних бойових дій, а з 15.09.2022 по теперішній час є територією можливих бойових дій, розгляд справи було відтерміновано.
Крім того, на тривалість виготовлення процесуального документу вплинула обставина знаходження судді у відпустці та на лікарняному. 
Згідно з положеннями ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до положень ст. 258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Згідно з положеннями ч.ч. 2, 3, 4, 5 ст. 262 КАС України, розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів із дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
06.01.2026 від Головного управління Національної поліції в Харківській області через систему "Електронний суд" надійшов відзив на позовну заяву, в якому щодо задоволення позовних вимог заперечував зазначивши, що оскаржуваний позивачем наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області № 1640 від 25.11.2025 року в частині застосування дисциплінарного стягнення у виді суворої догани до інспектора СРПП ВП № 3 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 є законним та таким, що не підлягає скасуванню, оскільки під час виконання посадових обов`язків позивачем було допущено порушення підпункту «б» пункту 1 частини 3 статті 45 Закону України «Про Національну поліцію» та абзацу 2 пункту 56 Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого постановою КМУ від 30.12.2022 № 1487.
Суд, перевіривши доводи сторін, викладені у заявах по суті справи, дослідивши письмові докази на предмет належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатності та взаємозв`язку доказів у їхній сукупності, встановив наступні обставини.
Позивач – капітан поліції ОСОБА_1 , проходить службу в поліції на посаді інспектора сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 3 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області, спеціальний жетон №0083182. 
05.11.2025 Головним управління Національної поліції в Харківській області було видано наказ № 2906 про призначення відносно окремих поліцейських службового розслідування та створено Дисциплінарну комісію у складі 7 осіб, а саме: голови комісії – заступника начальника управління – начальника ВОДГР УПД ГУНП в Харківській області майора поліції Євгенія Волошина, заступника начальника ВОДГР УПД ГУНП в Харківській області майора поліції Романа Новікова, старшого інспектора ВОДГР УПД ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_2 , інспектора ВОДГР УПД ГУНП в Харківській області майора поліції капітана поліції Зіти Лисициної, інспектора ВОДГР УПД ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , інспектора ВОДГР УПД ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_4 , старшого інспектора ВОДГР УПД ГУНП в Харківській області майора поліції підполковника поліції ОСОБА_5 .
Проведеним службовим розслідуванням, зокрема встановлено наступне. 
31.10.2024 до ГУНП в Харківській області надійшла доповідна записка начальника УПД ГУНП в Харківській області полковника поліції Сергія Бірбасова від 30.10.2025 № 159180-2025 щодо опрацювання листа НПУ від 14.10.2025 № 232/04/20-2025дск «Про стан взаємодії з територіальними центрами комплектування та соціальної підтримки» разом із відомостями щодо складених адміністративних протоколів, стосовно осіб які вчинили правопорушення, передбачені статтями 210, 210-1 КУпАП за період з 01.09.2025 по 30.09.2025.
Під час опрацювання даного листа було проведено звірку відомостей, які містяться в ІП «Адмінпрактика» та ІП «Призовник» за відповідний період часу.
За результатами проведеної звірки встановлено, що поліцейськими, які несли службу у складі нарядів ГРПП, було складено 19 матеріалів про адміністративні правопорушення відносно 12 осіб, відносно яких на момент складання адміністративного матеріалу, були наявні відомості в ІКС ІПНП про вчинення адміністративних правопорушень, відповідальність за яка передбачена статтями 210 та 210-1 КУпАП.
Зокрема, 14.09.2025 інспектором СРПП відділу поліції № 3 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області капітаном поліції Почуєвим К.Ю. відносно ОСОБА_6 , винесено постанову серії № ЕНА № 5718880.
Опитаний в ході службового розслідування інспектор сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області капітан поліції Почуєв Констянтин Юрійович, пояснив, що 14.09.2025 він заступив на службу разом з інспектором СРПП капітаном поліції ОСОБА_7 у складі наряду ГРПП «Буди-39». Під час патрулювання по вул. Чайковського у с. Безлюдівка зупинили вантажний фургон Peugeout Partner, н.з. НОМЕР_2 , тому що була інформація про те, що вказаний автомобіль не пройшов обов`язковий технічний контроль та водій порушив п. 31.3 б ПДР України. Інформацію було взято з інтернет ресурсу загального користування. Відносно водія автомобіля Peugeout Partner, н.з. НОМЕР_2 ОСОБА_6 була складено адміністративну постанову за ч. 3 ст. 121 КУпАП, ЕНА № 5718880. Під час перевірки особи водія за базою ІПНП «Особа» було встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в активному розшуку за зверненням ТЦК та СП, як особа яка порушила законодавство про мобілізацію. Коли це було повідомлено водію, він зачинився у автомобілі та на вимогу поліцейських вийти з авто відповів категоричною відмовою. Також ОСОБА_6 повідомив, що якщо його будуть затримувати, то він та його родина, яка була присутня на місці зупинки, будуть чинити опір. Поліцейські доповіли про подію черговому та керівнику СРПП. Приблизно через годину після зупинки транспортного засобу інспектор Почуєв К.Ю. відійшов від водія вбік, за автомобіль, для того, щоб подзвонити по телефону та з`ясувати, коли під`їде допомога. У цей час капітан ОСОБА_1 втратив візуальний контакт. Капітан поліції ОСОБА_7 відійшов від водія до службового автомобіля. Поруч з ОСОБА_1 , з боку пасажирського місця, знаходилась родина водія. Через деякий час ОСОБА_6 відчинив двері та побіг. Поліцейські намагались його наздогнати, капітан поліції ОСОБА_7 - в пішому порядку, а капітан ОСОБА_1 сів за кермо службового автомобіля. Наздогнати ОСОБА_6 не вдалось. Відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адміністративне затримання та доставлення до найближчого ІНФОРМАЦІЯ_2 не здійснювалось.
Відповідно до ІП «Особа» ІКС ІПНП, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі звернення ІНФОРМАЦІЯ_2 № Е1325340 від 03.02.2025, вважається особою, що ухиляється від призову на військову службу під час мобілізації та яку необхідно доставити до найближчого ІНФОРМАЦІЯ_2 для оформлення адміністративного правопорушення, передбачене статтями 210, 210-1 КУпАП.
Згідно інформації ІП «Єдиний облік» ІКС ІПНП, у відділу поліції № 3 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області зареєстровано ЄО про порушення законодавства про мобілізацію № 18363 від 14.09.2025. В електронному рапорті інспектор ГРПП ОСОБА_1 зазначив: « 14.09.2025 було виявлено громадянина ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який відповідно до звернення є активний за зверненням ІНФОРМАЦІЯ_3 . Під час спілкування та очікування допомоги останній відмовлявся виходити з автомобіля та добровільно проїхати до ІНФОРМАЦІЯ_2 , висловлював намір чинити опір з участю його родини. Останній з місця події втік у невідомому напрямку коли дружина тримала заруки. При встановленні місця знаходження ОСОБА_6 до нього будуть вжити заходи згідно діючого законодавства».
Відповідно інформації, наданої з УІАП ГУНП в Харківській області № 165907-2025 від 07.11.2025 на запит УПД ГУНП в Харківській області № 163540-2025 від 05.11.2025, інспектор Почуєв К.Ю. у період часу з 11:13 до 11:19 через вкладку «Особа» на службовому планшеті перевіряв ОСОБА_6 , 1982 р.н., а в період часу з 11:24 до 11:42 відносно останнього здійснено введення адміністративної постанови БДР, тобто через 30 хвилин після перевірки особи.
Згідно відео з автомобільного відеореєстратору, наданого відділом поліції № 3 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області (№ 175530-2025 від 17.11.2025), встановлено, що поліцейські не знаходились біля водія, що свідчить про вільне пересування останнього та втрату контролю над ним. А коли водій відчинив двері автомобіля та втік, поліцейські поїхали шукати його в іншому напрямку.
Відеозапис з портативних відеореєстраторів поліцейських не була надана у зв`язку з тим, що згідно п. 1 ч. 3 розділу 8 Наказу МВС України від 18.12.2018 року № 1026 “Про затвердження Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису” строк зберігання відеозаписів становить 30 діб.
Відповідно до інформації ІП «Адмінпрактика» ІКС ІПНП, 14.09.2025 інспектором сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 3 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області капітаном поліції Почуєвим Костянтином Юрійовичем винесено адміністративну постанову серії ЕНА № 5718880 відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Згідно з копією постанови ЕНА № 5718880 від 14.09.2025, винесеною капітаном поліції Почуєвим К.ІО. відносно ОСОБА_6 , останній поставив особистий підпис про отримання копії даної постанови, що свідчить про контакт поліцейського з правопорушником та можливість затримання для доставлення даної особи до ТЦК та СП.
У вказаному висновку Дисциплінарна комісія зазначила, що інспектор сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 3 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області капітан поліції Почуєв К.Ю., не забезпечив належного контролю за поведінкою ОСОБА_6 , який самовільно залишив місце події та зник у невідомому напрямку, та не вжив своєчасних заходів щодо затримання останнього, що підтверджується аналізом матеріалів службового розслідування.
Такі дії негативно впливають на ефективність взаємодії поліції з ТЦК та СП і підриває авторитет Національної поліції. 
Обставини, що обтяжують відповідальність інспектора сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 3 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 , є вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення (наказ Харківського РУП № 1 від 19.08.2025 № 481).
Обставиною, що пом`якшує відповідальність інспектора сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 3 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 , є попередня бездоганна поведінка.
Враховуючи вищевикладене, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що в діях інспектора сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 3 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_8 , вбачається порушення службової дисципліни, а саме підпунктом «б» пункту 1 частини 3 статті 45 Закону України «Про Національну полінію» та абзацу 2 пункту 56 Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2022 року № 1487, в частині не застосування засобів обмеження руху (кайданки), що призвело до нездійснення належного адміністративного затримання та доставлення до найближчого районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки, органів СБУ громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ..
Пунктом 3 висновку службового розслідування відносно поліцейських ГУНП в Харківській області від 18.11.2025 року дисциплінарна комісії ухвалила, що за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося в порушенні вимог підпункту «б» пункту 1 частини 3 статті 45 Закону України «Про Національну поліцію»; абзацу 2 пункту 56 Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2022 року №1487, враховуючи обтяжуючі обставини вчинення дисциплінарного проступку відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (діюче дисциплінарне стягнення у виді догани - наказ Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області від 19.08.2025 № 481), до інспектора сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 3 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 (спеціальний жетон 0083182) застосувати дисциплінарне стягнення у виді суворої догани.
18.11.2025 Висновок був затверджений начальником Головного управління Національної поліції в Харківській області. 
25.11.2025 начальником ГУНП в Харківській області було видано наказ № 1640, яким до інспектора сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 3 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 було застосовано дисциплінарне стягнення у виді суворої догани.
Позивач, вбачаючи в зазначеному порушення своїх прав, звернувся за їх захистом до суду.
Суд, надаючи оцінку спірним правовідносинам, зазначає наступне. 
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII.
Статтею 3 Закону №580-VIII встановлено, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Відповідно до ч.1 ст.2 Закону України "Про Національну поліцію" завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.
Згідно зі ст.12 Закону України "Про Національну поліцію" поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань.
Стаття 18 Закону № 580-VІІІ встановлює основні обов`язки поліцейського.
Відповідно по пунктів 1 та 2 частини першої цієї статті, поліцейський зобов`язаний:
1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;
3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;
4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;
5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;
6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Згідно з частиною 1, 2 статті 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень регламентовано Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ, визначається сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Відповідно до ч.1 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Згідно з ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.
Статтею 12 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до ч.3 ст.11 Дисциплінарного статуту поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Відповідно до ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.
Згідно зі статтею 14 Дисциплінарного статуту, з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.
Судовим розглядом встановлено, що наказом начальника ГУНП в Харківській області від 25.11.2025 № 1640 до інспектора сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 3 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 було застосовано дисциплінарне стягнення у виді суворої догани за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося у порушенні підпункту «б» пункту 1 частини 3 статті 45 Закону України «Про Національну полінію» та абзацу 2 пункту 56 Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2022 року № 1487, в частині не застосування засобів обмеження руху (кайданки), що призвело до нездійснення належного адміністративного затримання та доставлення до найближчого районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки, органів СБУ громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ..
Частиною 10 статті 14 Дисциплінарного статуту встановлено, що Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, яким визначена процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.
Відповідно до п. 1, 2 розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Згідно пункту 1, 2 та 3 розділу V Порядку №893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.
У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.
Відповідно до вимог пункту 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Пунктом 13 та 14 розділу V Порядку №893 визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні або письмові пояснення (у тому числі з накладанням електронного цифрового підпису) щодо відомих їм відомостей про діяння, яке стало підставою для призначення службового розслідування.
Усні пояснення можуть фіксуватися особою, яка проводить службове розслідування, у тому числі за допомогою технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і відеозапису, засобів фото- і відеозапису з подальшим накладанням на файл електронного цифрового підпису.
Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.
У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.
Письмове пояснення підписують особа, яка отримувала пояснення, та особа, яка надала пояснення, із зазначенням дати його надання.
Згідно пункту 16 розділу V Порядку №893 виклик поліцейського для надання пояснень у разі його відсутності на службі дисциплінарна комісія здійснює в порядку, визначеному частинами шостою-десятою статті 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Стосовно доводів позивача про те, що про проведення службового розслідування позивача не було повідомлено належним чином, що призвело до порушень прав позивача гарантованих ст. 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та ст.ст. 55, 57, 59, 64, 68 Конституції України, суд зазначає наступне. 
Пунктом 2 розділу І V Порядку №893 визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право:
надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;
подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи;
ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;
подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;
брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії;
користуватися правничою допомогою, послугами представника.
Законом України про Дисциплінарний статут Національної поліції України та Наказом МВС України від 07.11.2018 №893 "Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України" не передбачено обов`язку знайомити особу відносно якої призначається службове розслідування з наказом про призначення, та затвердженим висновком службового розслідування. Вказаними вище нормативно-правовими актами передбачено обов`язок дисциплінарної комісії вжити дій на отримання пояснення від особи і право особи надавити пояснення та заявляти клопотання. Враховуючи вказані норми вбачається, що дисциплінарна комісія, звертаючись до особи, вже в ході проведення службового розслідування, повинна повідомити про підстави призначення службового розслідування та опитати з приводу обставин порушення службової дисципліни.
В свою чергу особа, відносно якої призначається службове розслідування, має право ознайомитися з матеріалами службового розслідування, склавши відповідний рапорт.
Судом з матеріалів службового розслідування встановлено, що позивач в ході службового розслідування був опитаний членом дисциплінарної комісії щодо фактів, які слугували підставою для призначення службового розслідування, надав письмові пояснення, в яких зазначив, що 14.09.2025 він заступив на службу разом з інспектором СРПП капітаном поліції ОСОБА_7 у складі наряду ГРПП «Буди-39». Під час патрулювання по вул. Чайковського у с. Безлюдівка зупинили вантажний фургон Peugeout Partner, н.з. НОМЕР_2 , тому що була інформація про те, що вказаний автомобіль не пройшов обов`язковий технічний контроль та водій порушив п. 31.3 б ПДР України. Інформацію було взято з інтернет ресурсу загального користування. Відносно водія автомобіля Peugeout Partner, н.з. НОМЕР_2 ОСОБА_6 була складено адміністративну постанову за ч. 3 ст. 121 КУпАП, ЕНА № 5718880. Під час перевірки особи водія за базою ІПНП «Особа» було встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в активному розшуку за зверненням ТЦК та СП, як особа яка порушила законодавство про мобілізацію. Коли це було повідомлено водію, він зачинився у автомобілі та на вимогу поліцейських вийти з авто відповів категоричною відмовою. Також ОСОБА_6 повідомив, що якщо його будуть затримувати, то він та його родина, яка була присутня на місці зупинки, будуть чинити опір. Поліцейські доповіли про подію черговому та керівнику СРПП. Приблизно через годину після зупинки транспортного засобу інспектор Почуєв К.Ю. відійшов від водія вбік, за автомобіль, для того, щоб подзвонити по телефону та з`ясувати, коли к під`їде допомога. У цей час капітан ОСОБА_1 втратив візуальний контакт. Капітан поліції ОСОБА_7 відійшов від водія до службового автомобіля. Поруч з ОСОБА_1 , з боку пасажирського місця, знаходилась родина водія. Через деякий час ОСОБА_6 відчинив двері та побіг. Поліцейські намагались його наздогнати, капітан поліції ОСОБА_7 - в пішому порядку, а капітан ОСОБА_1 сів за кермо службового автомобіля. Наздогнати ОСОБА_6 не вдалось. Відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адміністративне затримання та доставлення до найближчого ІНФОРМАЦІЯ_2 не здійснювалось.
Позивач рапорт про ознайомлення з матеріалами службового розслідування дисциплінарній комісії чи клопотання про залучення до законного представника під час надання пояснень в рамках службового розслідування не подавав, доказів зворотного суду не надано.
Вказане свідчить про те, що позивач був ознайомлений з наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області від 05.11.2025 року №2906 "Про призначення відносно окремих поліцейських службового розслідування" та обізнаний про підстави його прийняття.
Беручи до уваги вищевикладене, суд не вбачає в діях відповідача порушення процедури проведення службового розслідування. 
Продовжуючи розгляд справи по суті вчиненого позивачем діяння, суд зазначає наступне. 
Відповідно пункту 2 розділу VІ Порядку №893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
31.10.2024 до ГУНП в Харківській області надійшла доповідна записка начальника УПД ГУНП в Харківській області полковника поліції Сергія Бірбасова від 30.10.2025 № 159180-2025 щодо опрацювання листа НПУ від 14.10.2025 № 232/04/20-2025дск «Про стан взаємодії з територіальними центрами комплектування та соціальної підтримки» разом із відомостями щодо складених адміністративних протоколів, стосовно осіб які вчинили правопорушення, передбачені статтями 210, 210-1 КУпАП за період з 01.09.2025 по 30.09.2025.
05.11.2025 Головним управління Національної поліції в Харківській області було видано наказ № 2906 про призначення відносно окремих поліцейських службового розслідування та створено Дисциплінарну комісію.
Пунктом 3 висновку службового розслідування відносно поліцейських ГУНП в Харківській області від 18.11.2025 року дисциплінарна комісії ухвалила, що за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося в порушенні вимог підпункту «б» пункту 1 частини 3 статті 45 Закону України «Про Національну поліцію»; абзацу 2 пункту 56 Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2022 року №1487, враховуючи обтяжуючі обставини вчинення дисциплінарного проступку відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (діюче дисциплінарне стягнення у виді догани - наказ Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області від 19.08.2025 № 481), до інспектора сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 3 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 (спеціальний жетон 0083182) застосувати дисциплінарне стягнення у виді суворої догани.
18.11.2025 Висновок був затверджений начальником Головного управління Національної поліції в Харківській області. 
25.11.2025 начальником ГУНП в Харківській області було видано наказ № 1640, яким до інспектора сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 3 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 було застосовано дисциплінарне стягнення у виді суворої догани.
Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про Національну поліцію», поліція відповідно до покладених на неї завдань, доставляє у випадках і порядку, визначених законом, затриманих осіб, підозрюваних у вчиненні кримінального правопорушення, та осіб, які вчинили адміністративне правопорушення.
Згідно з статтею 262 КУпАП адміністративне затримання провадиться органами внутрішніх справ (Національною поліцією) - при вчиненні дрібного хуліганства, вчиненні домашнього насильства, насильства за ознакою статі, невиконання термінового заборонного припису, порушення порядку організації і проведення зборів, мітингів, вуличних походів і демонстрацій, при поширюванні неправдивих чуток, вчиненні злісної непокори законному розпорядженню чи вимозі поліцейського, члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону, а також військовослужбовця чи образи їх, публічних закликів до невиконання вимог поліцейського, при порушенні призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, порушенні законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, у разі вчинення поліцейськими поліції особливого призначення Національної поліції України військових адміністративних правопорушень під час дії воєнного стану, при прояві неповаги до суду, вчиненні незаконного доступу до інформації в автоматизованих системах, порушення правил про валютні операції, правил обігу наркотичних засобів або психотропних речовин, незаконного продажу товарів або інших предметів, дрібної крадіжки, торгівлі з рук у невстановлених місцях, при розпиванні спиртних напоїв у громадських місцях чи появі у громадських місцях у п`яному вигляді, що ображає людську гідність і громадську мораль, у випадках, коли є підстави вважати, що особа займається проституцією, при порушенні правил дорожнього руху, правил полювання, рибальства і охорони рибних запасів та інших порушень законодавства про охорону і використання тваринного світу, при порушенні правил перебування іноземців та осіб без громадянства в Україні і транзитного проїзду через територію України, а також в інших випадках, прямо передбачених законами України.
Згідно з підпунктом «б» пункту 1 частини 3 статті 45 Закону України «Про Національну поліцію», застосування кайданок та інших засобів обмеження рухомості застосовуються під час затримання особи.
Відповідно до абзацу 2 пункту 56 Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2022 року № 1487, Національна поліція за зверненням районних (міських) територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, органів СБУ та розвідувальних органів (яке має містити прізвище, власне ім`я та по батькові (за наявності), адресу задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування), дату народження, інші дані (за наявності), передбачені статтею 7 Закону України “Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів”, підставу (порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку; порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію), унікальний вихідний номер та кваліфікований електронний підпис уповноваженої особи), надісланим у вигляді набору даних шляхом електронної інформаційної взаємодії між Єдиним державним реєстром призовників, військовозобов`язаних та резервістів та єдиною інформаційною системою МВС, здійснює адміністративне затримання та доставлення призовників, військовозобов`язаних та резервістів, які вчинили адміністративні правопорушення, передбачені статтями 210, 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, до найближчого районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки, органів СБУ. У разі відсутності технічної можливості передачі даних такі звернення надсилаються в паперовій формі (додаток 20).
Підсумовуючи вищевикладене, суд зазначає, що інспектор сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 3 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області капітан поліції Почуєв К.Ю. не забезпечив належний контроль за поведінкою ОСОБА_6 , не вжив заходів щодо затримання останнього, наслідком чого було самовільне залишення ОСОБА_6 місця події, а отже вказане діяння належить до кола визначених законом дисциплінарних проступків поліцейського.
При визначенні позивачу виду дисциплінарного стягнення, відповідачем враховано обтяжуючі та пом`якшуючи обставини проступку, попередня поведінка позивача, його характеристика.
З огляду на наведене, суд приходить до висновку, що висновок службового розслідування сформований з урахуванням норм чинного законодавства, у межах компетенції. Вина позивача, що виразилась у порушенні підпункту «б» пункту 1 частини 3 статті 45 Закону України «Про Національну полінію» та абзацу 2 пункту 56 Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2022 року № 1487, в частині не застосування засобів обмеження руху (кайданки), що призвело до нездійснення належного адміністративного затримання та доставлення до найближчого районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки, органів СБУ громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 доведена належними та допустимими доказами, у зв`язку з чим наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області № 1640 від 25.11.2025 року в частині застосування дисциплінарного стягнення у виді суворої догани до інспектора СРПП ВП № 3 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 є правомірним та обґрунтованим, а застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани є співмірним вчиненому проступку, враховуючи обтяжуючі обставини вчинення дисциплінарного проступку відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (діюче дисциплінарне стягнення у виді догани - наказ Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області від 19.08.2025 № 481).
Суд не приймає до уваги доводи позивача на те, що ОСОБА_6 постійно перебував в автомобілі, а на законну вимогу вийти з автомобіля – відмовився. Отже, застосування кайданок було неможливим, з огляду на наступне. 
Поліцейський, отримавши підтверджену інформацію про перебування ОСОБА_6 в розшуку, не мав права відкладати затримання та обмежуватись складанням адміністративних матеріалів за інше правопорушення (складати постанову про притягнення ОСОБА_6 до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.121 КУпАП). 
У таких обставинах адміністративне затримання є не правом, а обов`язком поліцейського. Невиконання цього обов`язку, незалежно від мотивів, утворює склад дисциплінарного проступку. 
Окрім того, невикористання засобів примусу (в цьому випадку кайданки) є фактичною формою бездіяльності поліцейського, бо поліцейський усвідомлював як ризик ухилення вказаної особи від доставлення до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки, так і те, що без їх застосування затримання буде зірване. Таким чином, незастосування кайданок у цій ситуації слід розцінювати як пасивну протиправну поведінку, що перебуває у прямому причинно-наслідковому зв`язку з негативними наслідками (втеча особи, що перебуває у розшуку з місця події).
Стосовно доводів, що в автомобілі перебували його дружина та дитина, то суд також не приймає до уваги вказане, оскільки закон не передбачає жодних винятків щодо звільнення особи від адміністративного затримання у разі перебування з нею членів сім`ї чи дитини. Поліцейський повинен був вжити заходів виключно щодо особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а не затримувати дружину чи дитину. Наявність дитини не легалізує протиправну поведінку і не може використовуватись як спосіб уникнення відповідальності. Отже, присутність членів сім`ї не обмежує законні повноваження поліції.
Також суд не приймає до уваги доводи позивача стосовно того, що на запит про надання допомоги ніхто не прибув. Перехожі знімали його дії на мобільний телефон та вимагали не затримувати ОСОБА_6 , оскільки зазначене не звільняє поліцейського від виконання службових обов`язків, бо: поліцейський зобов`язаний діяти самостійно в межах наданих повноважень, навіть за відсутності підкріплення; відсутність допомоги є організаційною обставиною, яка не впливає на законність прийнятого рішення про затримання; очікування допомоги не може бути підставою для бездіяльності, оскільки це суперечить принципу невідкладності реагування на правопорушення. Отже, позивач не виконував свої функціональні обов`язки за вказаних умов.
Крім того суд зазначає, що поліцейський, як представник державної влади, повинен бути готовим діяти в умовах публічності, фіксації на відео та соціального тиску. Це є невід`ємною складовою професійної придатності до служби в поліції; думка сторонніх осіб не має та не може мати жодної юридичної сили і не впливає та не може впливати на законність дій поліцейського; поліцейський зобов`язаний діяти відповідно до закону, а не під тиском громадської думки. 
Суд також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів позивача), сформовану у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).
Також згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Частиною 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
З урахуванням встановлених по справі обставин, що підтверджуються наявними в матеріалах справи доказами, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог. 
Підстави для розподілу судових витрат відсутні. 
На підставі викладеного та керуючись статтями 19, 139, 205, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп: НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61002, код ЄДРПОУ 40108599) про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії – залишити без задоволення. 
Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повний текст рішення виготовлено та підписано – 06.04.2026, враховуючи час перебування судді у відпустці та з урахуванням наявності безпечних умов для життя та здоров`я учасників процесу, суддів та працівників суду.

Суддя Супрун Ю.О.