КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
25 березня 2026 року м.Київ № 320/11827/23
Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Національної енергетичної компанії "Укренерго" до Антимонопольного комітету України, Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Еліз» про визнання протиправним та скасування рішення,
в с т а н о в и в:
До Київського окружного адміністративного суду звернулась Національна енергетична компанія "Укренерго" з позовом до Антимонопольного комітету України в особі , постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель, у якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 13.03.2023 № 3021-р/пк-пз.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України від 13.03.2023 № 3021-р/пк-пз є протиправним, необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню, оскільки прийняте з порушенням норм чинного законодавства у сфері публічних закупівель. Позивач зазначає, що ним як замовником процедури закупівлі було дотримано вимог Закону України «Про публічні закупівлі» та Особливостей здійснення публічних закупівель, зокрема, у частині розгляду та оцінки тендерних пропозицій. Зокрема, позивач вказує, що тендерна пропозиція учасника ТОВ «ЕЛІЗ» не відповідала технічним вимогам тендерної документації, оскільки запропонований товар не відповідав встановленим характеристикам предмета закупівлі, що було підтверджено наданими учасником документами, у тому числі кресленнями та сертифікатом перевірки типу. Позивач наголошує, що після виконання рішення органу оскарження від 01.02.2023 № 1133-р/пк-пз, ним було повторно розглянуто тендерну пропозицію ТОВ «ЕЛІЗ», за результатами чого встановлено її невідповідність вимогам тендерної документації, що стало підставою для повторного відхилення такої пропозиції. Водночас відповідач, приймаючи оскаржуване рішення, не врахував надані позивачем докази, не дослідив належним чином обставини справи та дійшов помилкового висновку про невиконання позивачем попереднього рішення органу оскарження. Крім того, позивач зазначає, що оскаржуване рішення не містить належного мотивування, не містить посилань на конкретні порушення законодавства з боку замовника та прийняте без урахування всіх істотних обставин справи, що свідчить про його невідповідність вимогам статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі». У зв`язку з наведеним позивач вважає, що рішення відповідача підлягає скасуванню як протиправне.
Ухвалою суду від 19.04.2023 відкрито спрощене позовне провадження без проведення судового засідання.
Ухвалою суду від 10.06.2025 залучено до участі у справі як третю особу ТОВ «Еліз». 
Відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог та вважає їх безпідставними і такими, що не підлягають задоволенню, оскільки рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України від 13.03.2023 № 3021-р/пк-пз прийнято у межах повноважень, визначених статтею 18 Закону України «Про публічні закупівлі», на підставі повного та всебічного дослідження обставин, встановлених за результатами розгляду скарги суб`єкта оскарження. Відповідач зазначає, що підставою для прийняття оскаржуваного рішення стало встановлення факту порушення позивачем вимог законодавства у сфері публічних закупівель, а саме – неправомірного відхилення тендерної пропозиції ТОВ «ЕЛІЗ». Зокрема, під час розгляду скарги було встановлено, що позивачем не доведено та документально не підтверджено невідповідність тендерної пропозиції учасника умовам технічної специфікації, у тому числі щодо конструктивного виконання трансформатора. Водночас, надані учасником документи, зокрема креслення та інформаційні матеріали, не містили однозначного підтвердження того, що запропонований товар є двоступеневим, а тому висновки замовника про невідповідність пропозиції є необґрунтованими. Крім того, відповідач звертає увагу, що позивач при прийнятті рішення про відхилення тендерної пропозиції посилався на документи, які не входили до складу тендерної пропозиції учасника та не вимагались тендерною документацією, що суперечить принципам здійснення публічних закупівель та вимогам Закону. Разом з тим, встановлено, що позивач, виконуючи рішення органу оскарження від 01.02.2023 № 1133-р/пк-пз, формально скасував попереднє рішення про відхилення тендерної пропозиції, однак фактично повторно прийняв аналогічне рішення з тих самих підстав без усунення встановлених порушень. Такі дії позивача свідчать про невиконання рішення органу оскарження, що є порушенням частини двадцять другої статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі», відповідно до якої рішення органу оскарження є обов`язковими для виконання. Відповідач також зазначає, що під час прийняття рішення від 13.03.2023 № 3021-р/пк-пз Колегія діяла виключно в межах інформації, отриманої за скаргою та розміщеної в електронній системі закупівель, що відповідає вимогам законодавства. При цьому доводи позивача, викладені у позовній заяві, фактично зводяться до незгоди з рішенням органу оскарження та повторення аргументів, які вже були предметом розгляду Колегії, без наведення нових обставин або доказів, що спростовують висновки відповідача. Також відповідач зазначає про те, що позивач не оскаржив у встановленому законом порядку рішення Колегії від 01.02.2023 № 1133-р/пк-пз, яким уже було встановлено відсутність належного обґрунтування відхилення тендерної пропозиції ТОВ «ЕЛІЗ», що свідчить про погодження позивача з відповідними висновками. Таким чином, відповідач вважає, що його рішення від 13.03.2023 № 3021-р/пк-пз є законним, обґрунтованим, прийнятим у межах повноважень та у спосіб, визначений законом, а підстави для його скасування відсутні.
Позивач у відповіді на відзив стверджує про те, що ним належним чином встановлено та обґрунтовано невідповідність тендерної пропозиції ТОВ «ЕЛІЗ» вимогам тендерної документації, що підтверджується матеріалами справи та технічною документацією, зокрема сертифікатом перевірки типу. Крім того, позивач вказує, що рішення органу оскарження було виконано шляхом повторного розгляду пропозиції, за результатами якого встановлено її невідповідність, що і стало підставою для відхилення. Водночас, рішення органу оскарження не має преюдиційного значення та не позбавляє замовника права на повторну оцінку пропозиції. Таким чином, позивач вважає, що доводи відзиву не спростовують правомірності його дій, а оскаржуване рішення є незаконним та підлягає скасуванню.
Третя особа не скористалася правом подачі письмових пояснень щодо предмету спору. 
Також, відповідач надіслав клопотання про здійснення розгляду справи у порядку загального позовного провадження. 
Розглянувши клопотання відповідача, суд зазначає таке. 
За приписами частин першої - третьої статті 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.
Згідно частин першою - третьою статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Відтак, за загальним правилом, будь-яка справа може розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження, крім тих, які обов`язково повинні розглядатися за правилами загального позовного провадження (їх визначено частиною четвертою статті 12, частиною четвертою статті 257 КАС України).
Відповідно до частини четвертої статті 12 КАС України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917 - 1991 років; 6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.
Відтак, справи за позовами юридичних осіб до контролюючих органів щодо оскарження індивідуальних актів, таких як рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель, не належать до тієї категорії справ, які повинні розглядатися виключно за правилами загального позовного провадження.
Представник відповідача не навів обґрунтованих мотивів, які б вказували про доцільність розгляду цієї справи за правилами загального позовного провадження.
Суд звертає увагу, що в ухвалі про відкриття провадження у справі сторонам у справі роз`яснено порядок викладення вимог, заперечень, аргументів, пояснень та міркувань щодо предмета спору у заявах по суті справи. Встановленим порядком відповідач не обмежений у можливості доводити перед судом переконливість своїх доводів та надавати докази. При цьому суд зауважує, що пояснення сторін у судовому засіданні не є доказами у справі.
Так само твердження представника відповідача у клопотанні про те, що справа має важливе значення для контролюючого органу та становить значний суспільний інтерес, є суб`єктивною думкою представника, що також не є підставою для розгляду справи за правилами загального позовного провадження.
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в ухвалі від 05 квітня 2021 року у справі №420/8512/20 зазначив, що вжите законодавцем словосполучення «значний суспільний інтерес» необхідно розуміти як серйозну, обґрунтовану зацікавленість, яка має неабияке виняткове значення для усього суспільства в цілому, певних груп людей, територіальних громад, об`єднань громадян тощо до певної справи в контексті можливого впливу ухваленого у ній судового рішення на права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб. Вказане поняття охоплює ті потреби суспільства або окремих його груп, які пов`язані із збереженням, примноженням, захистом існуючих цінностей, девальвація та/або втрата яких мала б значний негативний вплив на розвиток громадянського суспільства. Наявність значного суспільного інтересу може мати місце й тоді, коли предмет спору зачіпає питання загальнодержавного значення, як от визначення і зміни конституційного ладу в Україні, виборчого процесу (референдуму), обороноздатності держави, її суверенітету, найвищих соціальних цінностей, визначених Конституцією України тощо.
Однак у цій справі спір стосується захисту прав конкретної юридичної особи та пов`язаний із оскарженням рішень відповідача як актів індивідуальної дії. Тому відсутні підстави для висновків про значний суспільний інтерес у зв`язку із розглядом такої справи.
На думку суду, категорія та складність справи, обсяг та характер доказів у ній, значення справи для сторін та обраний позивачем спосіб захисту дають можливість та підстави суду розглянути справу саме за правилами спрощеного позовного провадження, у зв`язку із чим в задоволенні клопотання про розгляд цієї справи за правилами загального позовного провадження належить відмовити.
Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.
Приватне акціонерне товариство «Національна енергетична компанія «Укренерго» (далі – Позивач, Замовник) здійснювало процедуру публічної закупівлі товару за предметом: « 31170000-8 Трансформатори (трансформатор струму 750 кВ елегазовий)», оголошення про проведення якої оприлюднене в електронній системі закупівель.
Участь у зазначеній процедурі закупівлі взяли, зокрема, товариство з обмеженою відповідальністю «ЕЛІЗ» (далі – Скаржник, Учасник) та товариство з обмеженою відповідальністю «СІМЕНС ЕНЕРГЕТИКА».
За результатами розгляду тендерної пропозиції Учасника, протокольним рішенням уповноваженої особи Позивача від 18.01.2023 № 1527/12/23 тендерну пропозицію ТОВ «ЕЛІЗ» було відхилено на підставі її невідповідності умовам технічної специфікації тендерної документації, зокрема у частині конструктивного виконання трансформатора.
Не погоджуючись із таким рішенням, ТОВ «ЕЛІЗ» звернулося зі скаргою до органу оскарження – Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України.
Рішенням органу оскарження від 01.02.2023 № 1133-р/пк-пз встановлено, що Замовником не доведено та документально не підтверджено невідповідність тендерної пропозиції Учасника вимогам тендерної документації, у зв`язку з чим Замовника було зобов`язано скасувати рішення про відхилення тендерної пропозиції ТОВ «ЕЛІЗ». 
На виконання зазначеного рішення позивачем скасовано попереднє рішення про відхилення тендерної пропозиції та повернуто пропозицію Учасника на етап розгляду.
Разом з тим, за результатами повторного розгляду тендерної пропозиції ТОВ «ЕЛІЗ», протокольним рішенням від 23.02.2023 № 1527/14/23 позивач повторно відхилив пропозицію цього учасника з тих самих підстав – невідповідності умовам технічної специфікації.
У подальшому ТОВ «ЕЛІЗ» повторно звернулося зі скаргою до органу оскарження, за результатами розгляду якої Постійно діюча адміністративна колегія Антимонопольного комітету України прийняла рішення від 13.03.2023 № 3021-р/пк-пз, яким зобов`язала позивача скасувати рішення про відхилення тендерної пропозиції Учасника. 
Підставою для прийняття зазначеного рішення стало встановлення органом оскарження факту неправомірного повторного відхилення тендерної пропозиції Учасника з тих самих підстав, які вже були предметом розгляду та оцінки у попередньому рішенні органу оскарження.
Не погоджуючись із рішенням органу оскарження від 13.03.2023 № 3021-р/пк-пз, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, у якому просить визнати зазначене рішення протиправним та скасувати його.
Всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, дослідивши надані позивачем та відповідачем докази, суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до пунктів 8, 28, 29, 30 частини першої статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин):
забезпечення тендерної пропозиції - надання забезпечення виконання зобов`язань учасника перед замовником, що виникли у зв`язку з поданням тендерної пропозиції, у вигляді такого забезпечення, як гарантія
тендер (торги) - здійснення конкурентного відбору учасників з метою визначення переможця торгів згідно з процедурами, установленими цим Законом (крім переговорної процедури закупівлі);
тендерна документація - документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав;
тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
Статтею 3 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.
Частиною третьою статті 7 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснює контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією, цим Законом та іншими законами України. Антимонопольний комітет України та Рахункова палата здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України. Органи, уповноважені на здійснення контролю у сфері закупівель, не мають права втручатися у проведення процедур закупівель.
Згідно з частиною третьою статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав та законних інтересів осіб, пов`язаних з участю у процедурах закупівлі, утворює постійно діючу адміністративну колегію (колегії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Рішення постійно діючої адміністративної колегії (колегій) приймаються від імені Антимонопольного комітету України.
Постійно діюча адміністративна колегія (колегії) Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель діє у складі трьох державних уповноважених Антимонопольного комітету України. Голова постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України повинен мати вищу освіту.
Член постійно діючої адміністративної колегії (колегій), який є пов`язаною особою із суб`єктом оскарження або замовником, не може брати участі в розгляді та прийнятті рішень щодо такої скарги і повинен бути замінений на час розгляду і прийняття рішення щодо такої скарги іншим державним уповноваженим Антимонопольного комітету України, що визначається Головою Антимонопольного комітету України.
Порядок діяльності постійно діючої адміністративної колегії (колегій) встановлюється відповідно до Закону України «Про Антимонопольний комітет України», якщо інше не встановлено цим Законом.
Абзацом першим частини першої статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі» скарга до органу оскарження подається суб`єктом оскарження у формі електронного документа через електронну систему закупівель. Після розміщення скарги суб`єктом оскарження в електронній системі закупівель скарга автоматично вноситься до реєстру скарг і формується її реєстраційна картка. Скарга разом з реєстраційною карткою в день розміщення суб`єктом оскарження автоматично оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу.
Відповідно до абзацу 1 частини третьої статті 12 Закону України «Про публічні закупівлі» електронна система закупівель повинна бути загальнодоступною та гарантувати недискримінацію, рівні права під час реєстрації всім заінтересованим особам та рівний доступ до інформації всім особам, обмін і збереження інформації та документів має відбуватися з гарантуванням непорушності даних про учасників і їхніх пропозицій під час проведення процедури закупівлі та їх конфіденційність до моменту розкриття тендерних пропозицій.
Відповідно до статті 20 Закону України «Про публічні закупівлі» відкриті торги є основною процедурою закупівлі. Під час проведення процедури відкритих торгів тендерні пропозиції мають право подавати всі зацікавлені особи. Для проведення процедури закупівлі має бути подано не менше двох пропозицій.
Згідно з частинами першою, другою, абзацом 1 частини третьої статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник вимагає від учасників подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: наявність обладнання та матеріально-технічної бази; наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору.
Визначені замовником згідно з цією статтею кваліфікаційні критерії та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників про відповідність їх таким критеріям, зазначаються в тендерній документації та вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).
Відповідно до статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу.
Тендерна документація повинна містити:
1) інструкцію з підготовки тендерних пропозицій;
2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним;
3) інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). При цьому технічна специфікація повинна містити: детальний опис товарів, робіт, послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні та якісні характеристики; вимоги щодо технічних і функціональних характеристик предмета закупівлі у разі, якщо опис скласти неможливо або якщо доцільніше зазначити такі показники; посилання на стандартні характеристики, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов`язану з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені існуючими міжнародними або національними стандартами, нормами та правилами. Технічна специфікація не повинна містити посилання на конкретну торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим, а специфікація повинна містити вираз "або еквівалент". Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі повинні передбачати необхідність застосування заходів із захисту довкілля;
4) кількість товару та місце його поставки;
5) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;
6) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;
7) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;
8) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота);
9) перелік критеріїв та методику оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги критеріїв. Опис методики оцінки за критерієм "ціна" повинен містити інформацію про врахування податку на додану вартість (ПДВ);
10) строк, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше ніж 90 днів з дати розкриття тендерних пропозицій;
11) інформацію про валюту, у якій повинна бути розрахована і зазначена ціна тендерної пропозиції;
12) інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;
13) зазначення кінцевого строку подання тендерних пропозицій;
14) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);
15) розмір, вид, строк та умови надання, умови повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає його надати);
16) прізвище, ім`я та по батькові, посаду та адресу однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;
17) у разі закупівлі робіт - вимогу про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт як субпідрядника в обсязі не менше ніж 20 відсотків від вартості договору про закупівлю.
Тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити.
Тендерна документація може містити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх пропозицій.
Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.
Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.
Частиною 1 статті 25 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Документ з тендерною пропозицією подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, вимогам, визначеним у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації. Документи, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, та документи, що містять технічній опис предмета закупівлі, подаються в окремому файлі.
У відповідності до пункту 4 частини 1 статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.
Відповідно до частини третьої статті 22 Закону тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Відповідно до пункту другого частини першої статті 31 Закону Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель, зокрема, якщо: тендерна пропозиція учасника не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.
Зазначена норма Закону є імперативною та не передбачає виключень. Відхилення тендерних пропозицій учасників процедури закупівлі у разі наявності зазначених вище підстав є обов`язком Замовника.
Судом встановлено, що на адресу Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України надійшла скарга товариства з обмеженою відповідальністю «ЕЛІЗ» від 23.01.2023 № UA-2022-11-18-014419-а.b5, за результатами розгляду якої Колегією прийнято рішення від 01.02.2023 № 1133-р/пк-пз.
Як убачається зі змісту зазначеного рішення, предметом розгляду Колегії були підстави відхилення тендерної пропозиції ТОВ «ЕЛІЗ», викладені у протокольному рішенні Замовника від 18.01.2023 № 1527/12/23.
Зокрема, відповідно до пункту 3 розділу ІІ додатку 3 до тендерної документації учасник у складі тендерної пропозиції повинен надати копію креслень/габаритних креслень, відповідно до яких будуть виготовлятись запропоновані трансформатори, згідно з вимогами, викладеними Замовником у таблиці 2 додатку 3 до тендерної документації. У разі невідповідності даних у кресленнях характеристикам трансформаторів, визначених Замовником, така пропозиція підлягає відхиленню.
Водночас, згідно з пунктом 26 таблиці 2 розділу І додатку 3 до тендерної документації, встановлено вимогу, що трансформатор струму повинен мати вибухопожежобезпечне конструктивне виконання та складатися з однієї ступені.
Як встановлено Колегією, у складі тендерної пропозиції ТОВ «ЕЛІЗ», зокрема, міститься опис та основні вимоги до предмета закупівлі від 29.12.2022 № 301, відповідно до якого учасником зазначено, що запропонований трансформатор струму складається з однієї ступені.
Разом з тим, підставою для відхилення пропозиції Замовником визначено те, що згідно з наданими кресленнями запропонований трансформатор конструктивно складається з двох ступеней (частин, блоків), що, на думку Замовника, не відповідає вимогам тендерної документації.
Однак за результатами розгляду скарги Колегія дійшла висновку, що Замовником не доведено та документально не підтверджено факт невідповідності тендерної пропозиції ТОВ «ЕЛІЗ» вимогам тендерної документації, зокрема щодо кількості ступеней трансформатора.
З огляду на викладене, рішенням від 01.02.2023 № 1133-р/пк-пз орган оскарження визнав відхилення тендерної пропозиції ТОВ «ЕЛІЗ» неправомірним та зобов`язав Замовника скасувати відповідне рішення.
Між тим, судом встановлено, що Замовник 23.02.2023 о 16 год. 18 хв. протокольним рішенням від 23.02.2023 № 1527/14/23 повторно відхилив тендерну пропозицію ТОВ «ЕЛІЗ» з тих самих підстав, які вже були предметом розгляду Колегії за результатами розгляду скарги від 23.01.2023 № UA-2022-11-18-014419-а.b5.
При цьому рішенням Колегії від 01.02.2023 № 1133-р/пк-пз Замовника було зобов`язано скасувати рішення про відхилення тендерної пропозиції Скаржника.
Відповідно до частини двадцять другої статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі» рішення органу оскарження набирають чинності з дня їх прийняття та є обов`язковими для виконання замовниками й іншими особами, яких вони стосуються.
Однак, як встановлено судом, Замовник, повторно відхиляючи тендерну пропозицію ТОВ «ЕЛІЗ» з аналогічних підстав, фактично не виконав рішення Колегії від 01.02.2023 № 1133-р/пк-пз, чим порушив вимоги частини двадцять другої статті 18 Закону.
За таких обставин, суд погоджується з висновками Колегії про те, що тендерна пропозиція Скаржника була неправомірно відхилена Замовником.
Суд звертає увагу на те, що позивачем не оскаржено рішення Колегії від 01.02.2023 №1133-р/пк-пз, у якому було первинно встановлено, що Замовник не довів та документально не підтвердив, що запропоновані Скаржником трансформатори складаються з двох ступеней.
Відтак, оцінивши доводи сторін, дослідивши матеріали справи та норми чинного законодавства, суд звкртає увагу на те, що відповідно до положень Закону України «Про публічні закупівлі» орган оскарження — Постійно діюча адміністративна колегія Антимонопольного комітету України — уповноважений здійснювати розгляд скарг у сфері публічних закупівель та приймати обов`язкові до виконання рішення.
Як вбачається з матеріалів справи, товариством з обмеженою відповідальністю «ЕЛІЗ» було подано скаргу щодо неправомірного відхилення його тендерної пропозиції, за результатами розгляду якої Колегією прийнято рішення від 01.02.2023 № 1133-р/пк-пз, яким встановлено, що Замовником не доведено та документально не підтверджено невідповідність запропонованого товару вимогам тендерної документації, зокрема щодо кількості ступенів трансформатора .
На виконання зазначеного рішення Позивач формально скасував попереднє рішення про відхилення пропозиції, однак за результатами повторного розгляду знову відхилив пропозицію того ж учасника з аналогічних підстав, що вже були предметом розгляду органу оскарження.
Суд наголошує на тому, що відповідно до частини двадцять другої статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі» рішення органу оскарження є обов`язковими для виконання замовниками та набирають чинності з дня їх прийняття. Вказана норма не передбачає можливості формального виконання такого рішення без урахування правових висновків, викладених у ньому.
Водночас, підстави повторного відхилення тендерної пропозиції ТОВ «ЕЛІЗ» фактично є тотожними підставам, які вже були визнані органом оскарження необґрунтованими. ,
При цьому позивач не навів нових обставин або належних доказів, які б свідчили про іншу оцінку відповідності пропозиції вимогам тендерної документації.
Доводи позивача щодо невідповідності трансформаторів технічним вимогам ґрунтуються, зокрема, на документах, які не входили до складу тендерної пропозиції учасника та не вимагались тендерною документацією, що суперечить принципам об`єктивності та неупередженості оцінки пропозицій, визначених законодавством у сфері публічних закупівель
Крім того, суд погоджується з позицією відповідача, що позивачем не було належним чином конкретизовано, у чому саме полягає невідповідність поданих креслень чи інших документів вимогам тендерної документації, а наведені висновки мають оціночний та припущений характер.
Також суд враховує, що рішення Колегії від 13.03.2023 № 3021-р/пк-пз було прийнято з урахуванням попереднього рішення органу оскарження та спрямоване на усунення порушень процедури закупівлі, зокрема шляхом зобов`язання Замовника скасувати повторне неправомірне відхилення пропозиції.
Водночас позивач у даній справі фактично не навів конкретних порушень норм матеріального чи процесуального права, допущених Колегією при прийнятті оскаржуваного рішення, а його доводи зводяться до незгоди з висновками органу оскарження та повторного викладення власної позиції щодо оцінки тендерної пропозиції.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України від 13.03.2023 № 3021-р/пк-пз є обґрунтованим, прийнятим у межах повноважень та у спосіб, передбачений законом, а тому підстави для його скасування відсутні.
З огляду на викладене, висновки Колегії щодо наявності порушень у діях Замовника є обґрунтованими та такими, що відповідають фактичним обставинам справи і нормам чинного законодавства.
Інші доводи позивача, викладені у позовній заяві та поданих поясненнях, не спростовують встановлених судом обставин справи та не впливають на правильність зроблених судом висновків.
Згідно частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Питання розподілу судових витрат, відповідно до норм статті 139 КАС України, судом не вирішується з огляду на відмову у задоволенні позовних вимог.
Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
в и р і ш и в:
Відмовити у задоволенні адміністративного позову.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лисенко В.І.