ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ  ІМЕНЕМ УКРАЇНИ	

12 лютого 2026 року 	Справа № 160/31673/25  	
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сластьон А.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «ОМЕГА» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Суть спору: 03 листопада 2025 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «ОМЕГА» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, в якій позивач просить суд:
-визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми «С» від 15.08.2025 №530/32-00-07-13.
Позов обґрунтований тим, що під час проведення фактичної перевірки господарської одиниці платника контрольний орган виявив, що в розрахункових операціях у період з 01 січня 2022 року у фіскальних чеках, виданих через реєстратори розрахункових операцій, не було вказано серії та номера марки акцизного податку. За результатами перевірки було складено акт та податкове повідомлення-рішення, яким до платника були застосовані штрафні санкції в сумі 6 029 477,31 грн. Позивач вказує, що ним у повному обсязі виконуються вимоги закону та при реалізації підакцизних товарів у фіскальному чеку зазначається цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку по тим алкогольним напоям, марки акцизного податку на яких містять такий штрихований код. Натомість, зафіксовані в Акті перевірки розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій без зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) стосувалися операцій з реалізації алкогольної продукції із марками акцизного податку зразка до 01.05.2020, які не містили ані штрих-коду, ані QR-коду. Зазначені обставини виключали фізичну можливість визначення у фіскальному чеку штрихованого коду марки акцизного податку щодо продукції із марками акцизного податку зразка до 01.05.2020. На підтвердження факту перебування в обігу ТОВ «Омега» алкогольних напоїв, маркованих марками акцизного податку зразка до 01.05.2020 без штрих-коду та QR-коду позивачем надано до суду Аналітичну довідку станом на 13.09.2023 та листи постачальників алкогольної продукції. Позивач звертає увагу суду, що законодавцем не визначено в якості самостійного складу правопорушення та не встановлено відповідальності за дії з видачі розрахункового документа без відображення цифрового значення штрихового коду марки акцизного поадтку. На переконання позивача, законодавець визначив обов`язок, за невиконання якого не встановлено відповідальності за ст. 17 Закону №265. Позивач вказує на процедурні порушення, допущені контролюючим органом під час перевірки. Так, контролюючий орган відобразив в Акті перевірки розрахункові операції з реалізації алкогольних напоїв із вмістом спирту етилового до 8,5 відсотки об`ємних одиниць, які не підлягають маркуванню марками акцизного податку. Також, контролюючим органом здійснена повторна фактична перевірка періоду, який вже перевірявся.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04 листопада 2025 року відкрито провадження у справі. Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження.
14 листопада 2025 року від відповідача Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків надійшов відзив на позовну заяву із запереченнями проти заявлених позовних вимог. Зокрема, відповідач вказав, що перевіркою встановлено порушення позивачем вимог пункту 2 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», а саме: проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій без зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер). Так, з метою посилення контролю за виробництвом та обігом алкогольних напоїв, залучення громадськості до такого контролю, зменшення можливості продажу контрафактного алкоголю з 01.05.2020 запроваджено марки акцизного податку нового зразка для алкогольних напоїв із штрих-кодом або QR-кодом, які містять інформацію про серію та номер марки. Наказом Міністерства фінансів України від 08.06.2021 №329 внесено зміни щодо форми та змісту розрахункових документів/електронних розрахункових документів, одним із обов`язкових реквізитів яких визначено цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку. У разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів такий документ не приймається як розрахунковий. Відповідач наголошує, що в контексті вимог до заповнення розрахункового документа чинне законодавство не розмежовує марки акцизного податку на «старого зразка», видані до 01.05.2020, та «нового зразка». Відповідач погоджується з тим, що закуплені марки попереднього зразка застосовуються у виробництві алкогольних напоїв до їх повного використання, а марковані такими марками алкогольні напої знаходяться в обігу до їх повної реалізації в межах терміну придатності для споживання. При цьому, зазначені обставини не перешкоджали позивачу внести вручну в розрахунковий документ відомості щодо серії та номера марки акцизного податку. У відзиві відповідачем визнано факт відображення в Акті перевірки розрахункових операцій по реалізації алкогольних напоїв, які не підлягають маркуванню марками акцизного поадкту, з огляду на що сума грошових зобов`язань за оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням має бути зменшена на 44074,65 грн. Відповідач заперечує неможливість проведення повторної перевірки за період, який вже перевірявся. Так, питання, не досліджені в ході перевірки або не відображені в матеріалах перевірки, можуть бути перевірені на підставі ст.77-80 ПК України. Питання проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій без зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку не було предметом попередньої фактичної перевірки, що виключає наявність процедурних порушень в спірних правовідносинах. З цих підстав просить відмовити у задоволенні позовних вимог.
У поданому 14.11.2025 до суду клопотанні відповідач просить врахувати висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 11.09.2025 у справі №580/7450/24.
19 листопада 2025 року від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій позивач звертає увагу суду на те, що відповідач не оспорює факт перебування в обігу позивача в 2022 та 2023 роках алкогольних напоїв, маркованих марками акцизного податку зразка до 01.05.2020, а також те, що в спірних розрахункових операціях відбувалася реалізація саме таких алкогольних напоїв. Проте, позивач не погоджується з доводами податкового органу про те, що позивач в розрахункових документах повинен відображати у будь-якому випадку цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку, незалежно від того, чи були марковані алкогольні напої марками акцизного податку нового (після 01.05.2020) чи старого (до 01.05.2020) зразка, які не містять штрих-коду чи QR-коду. Позивачем надано на підтвердження виконання вимог чинного законодавства копії фіскальних чеків з реквізитами марок акцизного податку зразка після 01.05.2020, які були складені в період, в якому, за твердженням контролюючого органу, позивач допускав порушення вимог чинного законодавства. Стосовно проведення повторної фактичної перевірки позивач зазначив, що предметом попередньої фактичної перевірки власне і був порядок здійснення платниками податків розрахункових операцій, зокрема, щодо наявності всіх обов`язкових реквізитів у фіскальному чеку. Так, контролюючий орган під час попередньої перевірки в період з 01.01.2022 до 19.01.2023 констатував дотримання позивачем вимог чинного законодавства України. Проте, після спливу двох років, відповідач фактично перевірив за аналогічний період дії позивача, які раніше визнав правомірними, та змінив на протилежні свої висновки, що протирічить принципу «юридичної визначеності». Позивач не погоджується з твердженням відповідача про право двічі здійснювати фактичну перевірку одного й того ж періоду, з одних і тих же підстав.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено.
Товариство з обмеженою відповідальністю «ОМЕГА», (Ідентифікаційний код 30982361, місцезнаходження 49041, Україна, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, вулиця Панікахи, будинок 15) зареєстроване 12.06.2000, керівником є ОСОБА_1 .
Основним видом економічної діяльності є: 47.11 Роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами. 46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин; 46.32 Оптова торгівля м`ясом і м`ясними продуктами; 46.33 Оптова торгівля молочними продуктами, яйцями, харчовими оліями та жирами; 81.21 Загальне прибирання будинків; 82.99 Надання інших допоміжних комерційних послуг, н.в.і.у.; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 47.91 Роздрібна торгівля, що здійснюється фірмами поштового замовлення або через мережу інтернет; 47.99 Інші види роздрібної торгівлі поза магазинами; 52.10 Складське господарство; 52.29 Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту; 56.10 Діяльність ресторанів, надання послуг мобільного харчування; 63.11 Оброблення даних, розміщення інформації на веб-вузлах і пов`язана з ними діяльність; 63.99 Надання інших інформаційних послуг, н.в.і.у.; 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна; 69.20 Діяльність у сфері бухгалтерського обліку й аудиту; консультування з питань оподаткування; 73.11 Рекламні агентства; 73.20 Дослідження кон`юнктури ринку та виявлення громадської думки.
11.07.2025 Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків видало наказ №165-П «Про проведення фактичної перевірки ТОВ «ОМЕГА». В якості підстави для проведення фактичної перевірки зазначено - наявна інформація, яка свідчить про можливі порушення платником податків законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, зокрема, щодо здійснення платниками податків розрахункових операцій, а саме: проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій без зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер).
За наслідками вищевказаної перевірки складено акт від 25.07.2025 №520/32-00-07-13/30982361.
Відповідно до розділу «Висновки перевірки» акта від 25.07.2025 №520/32-00-07-13/30982361, перевіркою було встановлено наступні порушення: 
-п.2 ст. 3 Закону України від 06.07.1995 №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахуноквих операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг»;
-п. 2 р. ІІ Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 №13;
-пп. 226.6, пп. 226.9 ст. 226 Податкового Кодексу України;
-порушено ст. 62 Закону України від 18.06.2024 №3817-ІХ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовується в електронних сигаретах та пального»;
На підставі акта перевірки від 25.07.2025 №520/32-00-07-13/30982361 Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків було прийнято податкове повідомлення-рішення від 15 серпня 2025 року №530/32-00-07-13.
Не погодившись з податковими повідомленнями-рішеннями ТОВ «ОМЕГА» подало до Державної податкової служби України скаргу від 01.09.2025 №01-09-2025/В11/1 на податкове повідомлення-рішення від 15 серпня 2025 року №530/32-00-07-13. 
Рішенням від 08.09.2025 №26095/6/99-00-06-03-02-06 ДПС України продовжило строк розгляду скарги ТОВ «ОМЕГА». 
29.10.2025 Державною податковою службою України було прийнято Рішення №31283/6/99-00-06-03-02-06, яким відмовило у задоволенні скарги.
Вважаючи податкове повідомлення-рішення відповідача протиправним, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склалися між сторонами, суд зазначає таке.
Як визначено підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України, контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
Підпунктом 75.1.3 пункту 75.1 статті 75 ПК України визначено, що фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).
Спірним питанням в цій справі є доведеність встановленого під час фактичної перевірки порушення платником вимог пункту 2 статті 3 Закону України від 06.07.1995 №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (далі Закон №265/95-ВР, у редакції станом на момент винесення оскаржуваного податкового-повідомлення рішення), а саме: невідображення позивачем при роздрібній торгівлі алкогольними напоями у розрахункових документах обов`язкового реквізиту - цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (серія та номер).
Закон №265/95-ВР визначає правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг. Його дія поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.
Розрахунковий документ в розумінні статті 2 Закону №265/95-ВР - це документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, видатковий чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів, отримання (повернення) коштів, торгівлю валютними цінностями в готівковій формі, створений в паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ) у випадках, передбачених цим Законом, зареєстрованим у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, чи заповнений вручну.
За змістом пунктів 1 та 2 статті 3 Закону №265/95-ВР суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані:
1) проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок.
2) надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти).
Відповідно до частини першої статті 8 Закону №265/95-ВР форма, зміст та порядок ведення розрахункових документів, а також форма та порядок подання звітності, пов`язаної із застосуванням реєстраторів розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій при здійсненні операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі, встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, за погодженням з Національним банком України.
Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів затверджене наказом Міністерства фінансів України №13 від 21.01.2016, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 11.02.2016 №220/28350 (далі - Положення, у редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин).
Пунктом 3 розділу І Положення визначено, що установлені в цьому Положенні вимоги до змісту розрахункових документів визначають обов`язкові реквізити розрахункових документів/електронних розрахункових документів.
У разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий.
Відповідно до пункту 2 розділу ІІ «Фіскальний касовий чек на товари (послуги)» Положення фіскальний чек має містити такі обов`язкові реквізити, зокрема, цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 9).
Згідно з пунктом 1 статті 17 Закону №265/95-ВР за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах, зокрема, у разі встановлення в ході перевірки факту: проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг); непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи; невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання: 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше; 150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.
Судом встановлено, що позивача притягнуто до фінансової відповідальності за невиконання обов`язків, встановлених, зокрема, за видачу розрахункового документа, який не містить одного з обов`язкових реквізитів розрахункових документів/електронних розрахункових документів (цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку).
Верховний Суд у постанові від 02.02.2023 у справі №500/6845/21 зробив висновок, що за змістом норм Положення №13 слід розрізняти недолік реквізиту у розрахунковому документі від відсутності відповідного реквізиту взагалі. У першому випадку дійсно неможливо стверджувати, що документ втрачає статус розрахункового, натомість, у другому випадку безпосередньо Положення №13 вказує, що такий документ не прийматиметься як розрахунковий.
Застосовуючи цей висновок до правовідносин, які виникли у цій справі, суд дійшов висновку, що відсутність такого реквізиту у фіскальному чеку на товари (послуги), виданому суб`єктом господарювання - платником акцизного податку, як цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої, позбавляє такий документ статусу розрахункового, відповідно, створення і роздрукування, а так само видача покупцеві документу з таким недоліком не може вважатися належним виконанням обов`язку, встановленого пунктом 2 статті 3 Закону №265/95-ВР.
Судом встановлено, що висновки контролюючого органу щодо встановленого порушення базуються на інформації з системи обліку даних РРО.
Наказом Міністерства фінансів України від 08.10.2012 №1057, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 17.10.2012 №1743/22055, затверджено Порядок передачі інформації від реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій дротовими або бездротовими каналами зв`язку до органів Державної податкової служби України (далі - Порядок).
Відповідно до пункту 1.7 Порядку суб`єкти господарювання, які використовують ПРРО, повинні передавати до органів ДПС по дротових або бездротових каналах зв`язку інформацію у формі електронних копій розрахункових документів, електронних фіскальних звітів, електронних фіскальних звітних чеків та іншу інформацію, необхідну для обліку роботи ПРРО фіскальним сервером контролюючого органу, яка створюється засобами таких ПРРО.
Пунктами 2.1, 2.2 Порядку визначено, що СЗЗД РРО базується на технології зберігання і збору даних РРО для органів ДПС, розробленої Національного банку. Складовими компонентами СЗЗД РРО, яка використовує таку технологію, є: РРО з КСЕФ; РРО, що друкують контрольну стрічку з модемом; інформаційні еквайри; ЦКММ; ЦІ МБ РРО; комплекс первинної обробки даних РРО, який забезпечує декриптування і перевірку контрольно-звітної інформації, що формується РРО, та оперативне збереження зазначеної інформації для подальшої передачі до СОД РРО.
СЗЗД РРО забезпечує збір та внесення даних РРО у бази даних СОД РРО у такому вигляді, в якому дані сформовані в РРО, перевірку цілісності і незмінності даних та ідентифікацію РРО засобами НСМЕП.
Отже вся інформація, яка зазначається у фіскальному чеку, технічно дублюється в електронній копії, що надходить до податкового органу.
Аналіз наведених норм податкового законодавства свідчить про те, що використання податковим органом під час проведення фактичної перевірки отриманої податкової інформації, яка надходить від платників податків, через бази даних інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем, зокрема інформація: про фінансово-господарські операції платників податків; про застосування реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій, у тому числі щодо електронних копій розрахункових документів та фіскальних звітних чеків, поданих до контролюючих органів через інформаційну систему СОД РРО, у вигляді електронного розрахункового (фіскального) документа (чека, звіту), є такою, що може використовуватися контролюючими органами, як податкова інформація під час проведення фактичних перевірок платників податків.
Використання такої інформації є належною реалізацією контролюючим органом податкового контролю, як необхідний комплекс заходів, що забезпечує формування та реалізацію державної фінансової політики, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій та може бути самостійною підставою для висновків під час проведення фактичної перевірки.
Аналогічний висновок сформований Верховним Судом у постановах від 09.09.2024 у справі № 280/6832/23, від 20.11.2024 у справі №440/9859/23.
Виходячи з наведеного суд вважає, що відповідач в межах цієї справи під час проведення фактичної перевірки, мав правову можливість використовувати податкову інформацію, яка міститься в СОД РРО, зокрема щодо перевірки наявності (відсутності) цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої, інформація та дані якої є фактичним відображенням (дублюванням) розрахункових операцій проведених позивачем у відповідний період, що був предметом перевірки.
Позивач у судовому засіданні не заперечував факт того, що товариство реалізовувало у спірний період алкогольні напої, без зазначення у фіскальних чеках обов`язкового реквізиту - цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку, проте стверджував, що реалізовувало алкогольні напої, що марковані марками старого зразка, у яких відсутній штриховий код, що було не заборонено чинним законодавством України.
Суд погоджується з тим, що алкогольні напої з вмістом спирту етилового понад 8,5 відсотка об`ємних одиниць мають тривалий або необмежений термін придатності, тому можуть перебувати в обігу протягом великого проміжку часу, зберігатися на складах оптових чи роздрібних торговців та стояти на полицях магазинів.
Отже, на дату початку дії змін до Положення №13 у частині обов`язкового відображення у фіскальному чеку цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку для алкогольних напоїв (01 жовтня 2021 року) в обігу перебували алкогольні напої, марковані акцизними марками, введеними в обіг з 01 липня 2015 року (без штрихових кодів), та акцизними марками нового зразка, введеними в обіг 01 травня 2020 року (з нанесеним штриховим кодом).
Також, суд враховує, що обов`язковим реквізитом фіскального касового чека є саме цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку, тобто такий реквізит у фіскальному касовому чеку може бути відображений лише при продажу алкогольних напоїв, маркованих акцизними марками нового зразка, які мають штрих-код.
Вказаний факт обов`язково необхідно враховувати при притягненні особи до відповідальності за невидачу відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції.
При цьому, позивачем не доведено належними доказами того, що зазначені в додатку 5.2.1 до Акта фактичної перевірки від 25.07.2025 №520/32-00-07-13/30982361 суми проведених розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій без зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) стосуються реалізації алкогольних напоїв, маркованих акцизними марками, введеними в обіг з 01 липня 2015 року (без штрихових кодів).
Надані до суду копії фіскальних чеків із зазначенням реквізитів марок акцизного податку зразка після 01.05.2020 на підтвердження виконання позивачем вимог чинного законодавства в період, за який проведена перевірка, не спростовують обставин допущення позивачем порушень Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» щодо видачі фіскальних чеків без зазначення обов`язкових реквізитів.
Так, розрахункові документи, які не містять обов`язкових реквізитів, таких як цифровий штриховий код марки акцизного податку, не можуть бути визнані дійсними. Відсутність штрихового коду марки акцизного податку у фіскальних чеках на алкогольні напої робить такі чеки юридично неповними, що унеможливлює їх використання для підтвердження правомірності розрахункових операцій.
Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 06.02.2025 у справі №120/11036/23.
Щодо наданих позивачем листів постачальників на підвердження характеристик марок акцизного податку на алкогольних напоях, реалізованих позивачу.
Так, з листів постачальників алкогольної продукції вбачається, що марки акцизного податку зразка до 01.05.2020 на поставлених позивачу алкогольних напоях не містили для зчитування ані штрих-коду, ані QR-коду, оскільки вимогами п. 5 Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів Україи від 27.12.2010 №1251 (в редакції станом на 01.02.2020), не передбачалося наявності на марках такого штрих-коду та QR-коду.
На переконання суду, зазначені листи не є беззаперечним доказом того, що реалізована постачальниками алкогольна продукція з марками акцизного податку зразка до 01.05.2020 є тією продукцією, за наслідком реалізації якої видавалися фіскальні чеки без зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер).
Також, не є належним доказом в контексті спірних правовідносин надана позивачем Аналітичні довідка ТОВ «Омега» станом на 13.09.2023 про кількість товару з марками акцизного податку зразка 01.05.2020.
Суд вважає, що надані позивачем листи від постачальників та Аналітична довідка не спростовують, встановлені відповідачем під час перевірки порушення вимог законодавства у спірних правовідносинах.
Суд вважає, що позивач повинен спростувати, встановлені відповідачем в акті перевірки, порушення належними і допустимими доказами, зокрема, це можуть бути документи первинного бухгалтерського обліку, які б вказували на наявність на момент реалізації продукції споживачу залишку на балансі товариства підакцизних товарів з марками акцизного податку старого зразка, які відповідно технічно не могли бути відображені у фіскальному касовому чеку у спірний період (період, за який здійснювалась перевірка), наказ про облікову політику, картку складського обліку запасів, в якій міститься інформація, серед іншого, щодо найменування товару, номенклатурний номер, одиниця виміру, ціна, а також інформація щодо руху товару (дата операції, надходження товару на склад, витрати, залишок) тощо.
В ході розгляду справи позивачем не доведено того, що алкогольні напої, за наслідком реалізації яких видано фіскальні чеки без зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер), були маркованими акцизними марками, які введені в обіг з 01 липня 2015 року та не містили штрих-коду або QR-коду.
Також, з огляду на чинне нормативне регулювання внесення відомостей щодо коду (серії та номеру) марки акцизного податку можливо кількома способами:
-за допомогою ручного введення - такий спосіб передбачений для реєстраторів розрахункових операцій, які не мають сканера та не підлягають опрацюванню, або у випадку застосування РРО/ПРРО, коли їх сканер не може зчитати штриховий код;
-сканування штрихового коду акцизної марки за допомогою сканера, якщо така можливість передбачена РРО чи ПРРО суб`єкта господарювання.
Відтак, позивач не був позбавлений можливості внести до розрахункового документа інформацію про серію та номер акцизної марки «старого зразка» після внесення змін 01.05.2020 за допомогою ручного введення. 
Стосовно алкогольних напоїв, які не підлягають маркуванню марками акцизного податку.
Відповідно до пункту 226.6 статті 226 Податкового кодексу України маркуванню підлягають усі (крім зазначених у пункті 226.10 цієї статті) алкогольні напої з вмістом спирту етилового понад 8,5 відсотка об`ємних одиниць. Маркування вироблених в Україні алкогольних напоїв із вмістом спирту етилового до 8,5 відсотка об`ємних одиниць не здійснюється.
З цього приводу суд зазначає, що відповідачем у своєму відзиві визнано, що внаслідок технічної помилки до суми проведених розрахункових операцій без зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку включено операції з реалізації алкольних напоїв, що не підлягають маркуванню, що призвело до завищення суми штрафної санкції, зазначеної у податковому повідомленні-рішенні форми «С» від 15.08.2025 №530/32-00-07-13 у загальному розмірі 44 074, 64 грн.:
у 2022 році: лютий 430, 20 грн. (напої: Фрателлі Москато Бьянко 0.33л, Фрателлі Фраголіно Бьянко 0.33, Фрателлі Фраголіно Россо 0,33 - напої винні газовані напівсолодкі 6-6,9 % вміст спирту); травень - на суму 1657, 90 грн. («ТекСлаЕнеНап 0.5лз/б» - напій слабоалкогольний TEKITA-ENERGY 8% вміст спирту 0,5 л залізна банка); червень - на суму 18 677,90 грн.; липень - на суму 7471, 10 грн.; серпень - на суму 1156, 00 грн., а всього на загальну суму 29 383, 10 грн., де з урахуванням відсоткового значення 150%, загальна сума штрафної санкції складає 44 074, 64 грн.
У зв`язку із викладеним податкове повідомлення-рішення підлягає скасуванню в частині застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю «ОМЕГА» штрафних санкцій у розмірі 44 074,65 грн.
Щодо доводів позивача про проведення відповідачем повторної фактичної перевірки за один і той самий період, з тих самих підстав.
Судом встановлено, що 11.07.2025 Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків видало наказ №165-П «Про проведення фактичної перевірки ТОВ «ОМЕГА» з такою підставою проведення фактичної перевірки - наявна інформація, яка свідчить про можливі порушення платником податків законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, зокрема, щодо здійснення платниками податків розрахункових операцій, а саме: проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій без зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку. Період діяльності, який перевіряється - з 01 січня 2022 року. 
Водночас, 16.01.2023 було проведено фактичну перевірку ТОВ «ОМЕГА» з такої підстави - у разі та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації від державних органів або органів місцевого самоврядування, яка свідчить про можливі порушення платником податків законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, зокрема щодо випадків реалізації тютюнових виробів без зазначення у розрахункових документах кодів УКТ ЗЕД. 
Отже, як вбачається з вищенаведених наказів, мета таких перевірок відрізняється, а тому посилання позивача на повторюваність здійснюваної перевірки судом не береться до уваги. 
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
За змістом ст.90 цього Кодексу суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Оцінюючи усі докази, які були досліджені судом у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає частковому задоволенню, а судовий збір підлягає стягнення пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
Керуючись статтями 72-77, 90, 139, 241-246, 262, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
УХВАЛИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ОМЕГА» (ідентифікаційний код: 30982361; місцезнаходження: 49041, м.Дніпро, вул. Панікахи, 15) до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (ідентифікаційний код: 43968079; місцезнаходження: 49031, м. Дніпро, пр. Олександрар Поля, 57) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, - задовольнити частково.
Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми «С» від 15.08.2025 №530/32-00-07-13 в частині застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю «ОМЕГА» штрафних санкцій у розмірі 44 074,65 грн. (сорок чотири тимсячі сімдесят чотири гривні шістдесят п`ять копійок).
У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ОМЕГА» (ідентифікаційний код: 30982361; місцезнаходження: 49041, м.Дніпро, вул. Панікахи, 15) за рахунок бюджетних асигнувань Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (ідентифікаційний код: 43968079; місцезнаходження: 49031, м. Дніпро, пр. Олександрар Поля, 57) судовий збір у розмірі 2422,40 грн. (дві тисячі чотириста двадцять дві гривні сорок копійок). 

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складено 18.03.2026.

Суддя А.О. Сластьон