ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ 
8-й під`їзд, Держпром, майдан Свободи, 5, м. Харків, 61022 
тел. приймальня (057) 705-14-14, тел. канцелярія 705-14-41, факс 705-14-41 
_______________________________________________________________________

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" березня 2026 р.	м. Харків	Справа № 922/4676/25	

Господарський суд Харківської області у складі:
судді Шарко Л.В. 
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу 
за позовом 	Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, м. Харків 	
до 	Акціонерного товариства фірма "Експресагро", м. Харків 	
про 	стягнення 30706,68 грн. 	
без виклику учасників справи

ВСТАНОВИВ:
Позивач, Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом до Акціонерного товариства фірми "Експресагро", відповідач, в якому просить суд стягнути з відповідача на свою користь 52843,10 грн неустойки за договором оренди № 3010 від 01.09.2011. Судові витрати позивач просить суд прокласти на відповідача. Також, позивач просить суд розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, за наявними у справі матеріалами.
Ухвалою суду від 05.01.2026 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Задоволено клопотання позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження. Постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
03.02.2026 до суду від позивача надійшла заява про зменшення розміру позовних вимог, в якій позивач, враховуючи актуальний розрахунок неустойки станом на 29.10.2025 (міститься в матеріалах справи), просить суд зменшити розмір позовних вимог та стягнути з Акціонерного товариства фірми "Експресагро" (код ЄДРПОУ 02002919) на користь Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (код ЄДРПОУ 14095412) 30706,68 грн неустойки за договором оренди №3010 від 01.09.2011.
Ухвалою суду від 05.02.2026 заяву позивача Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради про зменшення розміру позовних вимог від 03.02.2026 (вх.№2688) прийнято до розгляду. Постановлено подальший розгляд справи 922/4676/25 здійснювати з урахуванням вимог, викладених у заяві про зменшення розміру позовних вимог від 03.02.2026 (вх.№2688), а саме: про стягнення з Акціонерного товариства фірми "Експресагро" (код ЄДРПОУ: 02002919) на користь Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (код ЄДРПОУ: 14095412) 30706,68 грн неустойки за договором оренди №3010 від 01.09.2011.
Відповідач своїм правом на подання відзиву у справі не скористався.
Оскільки відповідач всупереч положенням ст. 6 ГПК України не зареєстрований в системі "Електронний Суд", з метою повідомлення останнього про розгляд справи судом та про його право подати відзив на позовну заяву, на виконання приписів ГПК України, ухвала про відкриття провадження у справі від 05.01.2026 та ухвала суду від 05.02.2026 направлялись судом рекомендованим листом з повідомленнями про вручення (з відміткою судова повістка) на адресу місцезнаходження відповідача, яка вказана в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а саме: 61012, Україна, Харківська обл., місто Харків, вулиця Різдвяна, будинок 29а.
Втім, ухвала суду про відкриття провадження у справі від 05.01.2026 та ухвала суду від 05.02.2026 були повернуті до суду без вручення адресатові, з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою", що підтверджується довідкою АТ "Укрпошта" від 12.01.2026 та 14.02.2026.
Відповідно до ч. 3,7 ст. 120 ГПК України виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи.
У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають електронного кабінету та яких неможливо сповістити за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає чи не перебуває.
Згідно п.5 ч. 6 ст. 242 ГПК України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Згідно з п. 81, 82 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 за №270 (надалі Правила), рекомендовані поштові відправлення (крім рекомендованих листів з позначками "Судова повістка", "Повістка ТЦК"), повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час видачі в об`єкті поштового зв`язку вручаються адресату (одержувачу), а в разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата (одержувача) або повнолітніх членів його сім`ї про надходження поштового відправлення, поштового переказу адресат (одержувач) інформується у спосіб, визначений оператором поштового зв`язку.
Рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка", адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату (одержувачу), а в разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з адресатом (одержувачем). У разі відсутності адресата (одержувача), будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї за зазначеною на рекомендованому листі адресою працівник об`єкта поштового зв`язку інформує адресата (одержувача) за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка".
Якщо протягом трьох робочих днів після інформування відділенням поштового зв`язку адресат (одержувач) не з`явився для одержання рекомендованого (реєстрованого) листа з позначкою "Судова повістка", працівник об`єкта поштового зв`язку робить позначку "адресат відсутній за зазначеною адресою", яка засвідчується підписом з проставленням відбитка поштового пристрою, порядок використання якого встановлюється призначеним оператором поштового зв`язку, і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає такий лист до суду.
У разі неможливості вручення адресатам (одержувачам) поштові відправлення, внутрішні поштові перекази зберігаються об`єктом поштового зв`язку місця призначення протягом строку, що встановлюється оператором поштового зв`язку, відправлення "EMS" - 14 календарних днів, міжнародні поштові перекази - відповідно до укладених угод. Строк зберігання за заявою відправника/адресата (одержувача) і за додаткову плату може бути продовжений. У разі невручення рекомендованого листа з позначками "Судова повістка", "Повістка ТЦК" або реєстрованого поштового відправлення з позначкою "Адміністративна послуга" такі відправлення разом з бланком повідомлення про вручення повертаються за зворотною адресою у порядку, визначеному в пунктах 81, 82, 83, 84, 91, 99 цих Правил, із зазначенням причини невручення.
Системний аналіз ст. ст. 120, 242 ГПК України, п. 81, 82, 101 Правил свідчить, що у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відмову адресата від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі (схожа правова позиція викладена у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.01.2020 у справі № 910/22873/17 та від 14.08.2020 у справі № 904/2584/19).
Встановлений порядок надання послуг поштового зв`язку, доставки та вручення рекомендованих поштових відправлень, строк зберігання поштового відправлення забезпечує адресату можливість вжити заходів для отримання такого поштового відправлення та, відповідно, ознайомлення з судовим рішенням.
У постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 24.12.2020 у справі № 902/1025/19 Верховний Суд звернув увагу на те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у цьому випадку суду (аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б).
За таких обставин, суд дійшов висновку, що відповідач вважається належним чином повідомленим про розгляд справи в суді та мав достатньо часу і можливості надати свої заперечення з приводу предмета спору, та докази, які мають значення для розгляду справи по суті.
У даному випаду судом також враховано, що за приписами ч. 1 ст. 9 ГПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом. Відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання. Згідно частин 1, 2 ст. 3 названого Закону, для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень (далі - Реєстр) - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень. Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону). Враховуючи наведене, господарський суд зазначає, що відповідач не був позбавлений права та можливості ознайомитись з процесуальними документами у справі №922/4676/25 у Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua).
Відповідно до ч. 9 ст. 165 ГПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до ч. 2 ст. 178 ГПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.
Матеріали справи свідчать про те, що судом було створено всім учасникам судового процесу належні умови для доведення останніми своїх правових позицій, надання ними доказів, які, на їх думку, є достатніми для обґрунтування своїх вимог та заперечень. Окрім того, судом було вжито всіх заходів, в межах визначених чинним законодавством повноважень, щодо всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи.
Оскільки відповідач відзиву на позовну заяву у встановлений судом строк без поважних причин не надав, заяв та клопотань від нього не надходило, враховуючи сплив процесуального строку, встановленого для розгляду справи, суд вважає можливим розглянути справу за наявними у ній матеріалами, що містять достатньо відомостей про права і взаємовідносини сторін.
Відповідно до ч. 5 ст. 252 ГПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше.
Будь-яких заяв або клопотань, про можливість подання яких було роз`яснено ухвалою Господарського суду Харківської області від 05.01.2026, на адресу суду від учасників справи не надходило, як і не надходило клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідно до ст. 252 ГПК України.
Частиною 4 статті 240 ГПК України передбачено, що у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.
01 вересня 2011 року між Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (далі – "Позивач" або "Орендодавець") та Акціонерним товариством фірмою "Ексресагро" (далі – "Відповідач" або "Орендар") був укладений договір оренди № 3010 (далі – "договір").
Відповідно до п.1.1 договору орендодавець передає, а орендар приймає в строкове платне користування нежитлове приміщення №57 першого поверху восьмиповерхового житлового будинку загальною площею 9,8 м2 (технічний паспорт КП „Харківське міське бюро технічної інвентаризації" №58626 від 28.07.2003р.) розташоване за адресою: вул. Червоноармійська, 8/10, літ. "А-8" та відображається на балансі КП „Жилкомсервіс”. Даний договір оренди укладено на підставі розпорядження управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради №1484 від 12.08.2011р. Про переукладання договору оренди №2776 від 21.10.2003р. на нежитлові приміщення, які розташовані за адресою: м. Харків, вул. Червоноармійська, 8/10, літ. "A-8".
Відповідно до п.1.2 договору майно передається в оренду з метою використання: продовольчих товарів (крім товарів підакцизної групи).
Відповідно до пунктів 2.1-2.4 договору набуття орендарем права користування майном настає після підписання сторонами: цього договору та акту приймання-передачі майна. Передача майна в оренду не тягне за собою виникнення в орендаря права власності на це майно. Власником майна залишається територіальна громада м. Харкова, а орендар користується ним протягом строку дії договору оренди. У разі припинення цього договору орендар зобов`язаний повернути орендодавцеві майно у стані, не гіршому, ніж воно було одержано, згідно з актом приймання-передачі, в термін, що вказаний в листі про непролонгацію, рішенні суду чи визначений за згодою сторін. Майно вважається поверненим орендодавцю з моменту підписання сторонами акту приймання-передачі. Обов`язок по складанню акта приймання-передачі покладається на орендодавця.
Відповідно до п.3.1 договору вартість об`єкту оренди визначається на підставі висновку про вартість майна і складає 14300 грн станом на 22.08.2011.
Відповідно до 3.2 договору орендна плата визначається на підставі Методики розрахунку і порядку використання плати за оренду майна, що знаходиться в комунальній власності територіальної громади м. Харкова, затвердженої рішенням 15 сесії Харківської міської ради 5 скликання № 208/07 від 03.10.2007р. (далі - Методика). Базова орендна плата становить за вересень місяць 2011 – 94,95 грн без урахування індексів інфляції за вересень 2011. Ставка орендної плати становить 8% (вісім відсотків) за рік.
Відповідно до п.4.14 договору у разі припинення або розірвання договору повернути орендодавцю орендоване майно в належному стані, не гіршому, ніж на момент передачі його в оренду, з урахуванням нормального фізичного зносу та відшкодувати орендодавцю збитки в разі погіршення стану орендованого майна чи його втрати (повної або часткової) з вини орендаря.
Відповідно до п.6.1, 6.5 договору орендодавець зобов`язаний: протягом 20 робочих днів укласти договір оренди та передати орендарю в оренду майно згідно акту приймання передачі. Повідомити орендаря про відмову від пролонгації терміну дії договору оренди та повернення майна у строк не пізніше 30 днів з моменту закінчення терміну дії договору.
Відповідно до п. 7.1, 7.3. договору у випадку невиконання орендарем обов`язку щодо повернення майна, орендодавець має право вимагати від орендаря сплати неустойки у розмірі подвійної плати за користування майном за час прострочення.
Відповідно до п. 9.4 договору у разі неповернення об`єкту оренди після припинення або дострокового розірвання договору оренди у встановлений договором термін орендар сплачує на користь орендодавця неустойку за кожний прострочений день у 2-кратному розмірі від передбаченого договором розміру орендної плати. Часом прострочення є період з моменту встановленого для повернення майна до моменту підписання акту приймання-передачі.
Відповідно до п.9.5. договору, у разі звільнення орендарем об`єкта оренди без письмового попередження, а також без складання акту про передачу об`єкта в належному стані, орендодавець має право комісійно (за участю працівників Управління, житлово-експлуатаційного підприємства району, виконавчого комітету районної в м. Харкові ради, правоохоронних органів) скласти акт про звільнення приміщення, встановити замок та здійснити передачу приміщення в оренду.
Відповідно до п.10.1-10.6 договору цей договір діє з "01" вересня 2011 до "01" вересня 2012. Зміни та доповнення, що вносяться до договору оренди, розглядаються сторонами протягом 20 днів і оформлюються додатковими угодами, які є невід`ємними частинами цього Договору. Договір може бути розірвано на вимогу однієї із сторін за рішенням господарського суду, суду у випадках, передбачених чинним законодавством та умовами цього договору. У разі розірвання договору, поліпшення орендованого майна, здійснені орендарем за рахунок власних коштів за згодою орендодавця, які можна відокремити без завдання шкоди, можуть бути вилучені орендарем. У разі відсутності заяви однієї із сторін про припинення або зміну договору протягом 30 днів після закінчення його строку, договір вважається продовженим на той самий термін і на тих самих умовах. Дія договору оренди припиняється внаслідок: закінчення строку, на який його було укладено; приватизації шляхом викупу об`єкта оренди (за участю орендаря); загибелі чи знищення об`єкта оренди; достроково за згодою сторін або за рішенням господарського суду (суду); банкрутства орендаря; ліквідації юридичної особи, яка була орендарем або орендодавцем; смерті орендаря.
Об`єкт оренди, визначений договором, був переданий орендодавцем орендареві згідно акта приймання-передачі від 01 вересня 2011 року.
В подальшому між сторонами укладено декілька додаткових угод, зокрема, додатковою угодою № 9 від 03 червня 2019 року згідно з якою пункти 3.1 та 3.2 договору оренди № 3010 від 01.09.2011 в редакції додаткової угоди № 7 викладено в наступній редакції: "3.1. Вартість об`єкту оренди визначається на підставі висновку про вартість майна і складає 48438,76 грн без ПДВ за станом на 27.09.2018”. "3.2. Орендна плата визначається на підставі Методики розрахунку орендної плати за майно територіальної громади м. Харкова та пропорції її розподілу/Додаток 2 до Положення про оренду майна територіальної громади м. Харкова, затвердженого рішенням 14 сесії Харківської міської ради 7 скликання № 755/17 від 20.09.2017. Базова орендна плата становить 350,34 грн без ПДВ за березень 2019. Ставка орендної плати з 26.03.2019 становить 8% (вісім відсотків)."
Додатковою угодою №11 від 25.05.2020 п. 10.1 договору оренди № 3010 від 01.09.2011 в редакції додаткової угоди № 7 викладено в наступній редакції: "10.1. Цей договір діє до 01.09.2021".
Як вказує позивач, в подальшому договір було припинено у зв`язку із закінченням строку дії за п. 10.6 договору з 01.09.2021, а нежитлові приміщення повернені за актом приймання-передачі нежитлових приміщень від 30.09.2025 на виконання рішення суду в справі № 922/1370/25.
За період безоплатного користування майном за межами договору відповідачу було проведено розрахунок неустойки, відповідно до якого станом на 29.10.2025 неустойка за період з 02.09.2021 по 30.09.2025 становить 30706,68 грн.
Отже, позивач вказує, що як орендодавець, свої зобов`язання за договором він виконав належним чином. Натомість відповідач, в порушення умов договору, зобов`язання належним чином не виконав.
Вказані обставини, на думку позивача, свідчать про порушення його прав та охоронюваних законом інтересів і є підставою для їх захисту у судовому порядку, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам справи, з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог і заперечень проти них, суд виходить з наступного.
За змістом пункту 1 частини другої статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Частиною першою статті 626 ЦК України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Статтею 627 ЦК України визначено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості
Відповідно до ч. 1 ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Згідно зі ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Відповідно до ст. 759 ЦК України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язаний передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк.
Згідно з ч.1 ст.762 ЦК України за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму.
Оскільки орендоване майно є комунальною власністю до спірних правовідносин застосовуються положення Закону України "Про оренду державного та комунального майна", який є спеціальним законодавчим актом у сфері регулювання відносин, пов`язаних з передачею державного та комунального майна в оренду.
Статтею 17 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" №157-IX від 03.10.2019 визначено, що орендна плата встановлюється у грошовій формі і вноситься у строки, визначені договором.
Орендна плата визначається за результатами аукціону.
У разі передачі майна в оренду без проведення аукціону орендна плата визначається відповідно до Методики розрахунку орендної плати, яка затверджується Кабінетом Міністрів України щодо державного майна та представницькими органами місцевого самоврядування - щодо комунального майна.
У разі якщо представницький орган місцевого самоврядування не затвердив Методику розрахунку орендної плати, застосовується Методика, затверджена Кабінетом Міністрів України.
Орендна плата підлягає коригуванню на індекс інфляції згідно з Методикою розрахунку орендної плати. Якщо орендар отримав майно в оренду без проведення аукціону, відповідне коригування орендної плати на індекс інфляції здійснюється щомісячно.
Орендар за користування об`єктом оренди вносить орендну плату незалежно від наслідків провадження господарської діяльності.
Умовами договору передбачено, що орендна плата визначається на підставі Методики розрахунку орендної плати за майно, що знаходиться в комунальній власності територіальної громади м. Харкова та пропорції її розподілу (далі – "Методика"), затвердженої рішенням 12 сесії Харківської міської ради 6 скликання від 23.12.2011 № 566/11.
Дана Методика втратила чинність відповідно до рішення 14 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 20.09.2017 № 755/17. Цим же рішенням було затверджено нову Методику (Додаток 2 до Положення про оренду майна територіальної громади м. Харкова), яка, в свою чергу, діяла на момент виконання та припинення договору. Втім, нижче наведені положення обох Методик є ідентичними.
Пунктом 10 Методики передбачено, що перед розрахунком орендної плати за перший місяць оренди чи після перегляду розміру орендної плати визначається розмір орендної плати за базовий місяць розрахунку за такою формулою:
Опл.міс = Опл./12 х Ід.о х Ім, де Опл.міс - розмір орендної плати за місяць, грн;
Опл - розмір річної орендної плати, визначений за цією Методикою, грн;
Ід.о - індекс інфляції за період з дати проведення оцінки вартості майна до базового місяця розрахунку орендної плати;
Ім - індекс інфляції за базовий місяць розрахунку орендної плати.
Розмір орендної плати за перший місяць оренди визначається шляхом коригування розміру орендної плати за базовий місяць на індекс інфляції за період з першого числа наступного за базовим місяця до останнього числа першого місяця оренди.
В той же час, розмір річної орендної плати визначається відповідно до положень п.7 Методики, згідно якого: у разі оренди нерухомого майна (крім оренди нерухомого майна фізичними та юридичними особами, зазначеними у пункті 8 цієї Методики) розмір річної орендної плати визначається за формулою:
Опл = (Вп х Сор)/100; де Опл - розмір річної орендної плати, грн;
Вп - вартість орендованого майна, визначена шляхом проведення оцінки, грн;
Сор - орендна ставка, визначена згідно з додатком 2 до Методики.
Згідно п. 11 Методики розмір орендної плати за кожний наступний місяць визначається шляхом коригування розміру місячної орендної плати за попередній місяць на індекс інфляції за поточний місяць.
Статтею 25 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" визначено, що у разі припинення договору оренди орендар зобов`язаний протягом трьох робочих днів з дати припинення договору повернути орендоване майно в порядку, визначеному договором оренди.
Відповідно до ч. 1 ст. 785 ЦК України у разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі.
Відповідно до ч. 2 ст. 785 ЦК України якщо наймач не виконує обов`язку щодо повернення речі, наймодавець має право вимагати від наймача сплати неустойки у розмірі подвійної плати за найм речі за час прострочення.
Частиною 1 статті 614 ЦК України передбачено, що особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання.
Неустойка згідно із частиною другої статті 785 ЦК розглядається як законна неустойка і застосовується незалежно від погодження сторонами цієї форми відповідальності в договорі найму (оренди).
Неустойка, стягнення якої передбачено частиною другою статті 785 ЦК, є самостійною формою майнової відповідальності у сфері орендних правовідносин, яка застосовується у разі (після) припинення Договору - якщо наймач не виконує обов`язку щодо негайного повернення речі, і є належним способом захисту прав та інтересів орендодавця після припинення Договору, коли користування майном стає неправомірним. Для притягнення орендаря, що порушив зобов`язання, до зазначеної відповідальності необхідна наявність вини (умислу або необережності) відповідно до вимог статті 614 ЦК.
Отже яким би способом в Договорі не регламентувалися правовідносини між сторонами у разі невиконання (несвоєчасного виконання) наймачем (орендарем) обов`язку щодо повернення речі з найму (оренди) з її подальшим користуванням після припинення Договору, що відбулося у спірних правовідносинах, проте ці правовідносини не можуть врегульовуватись іншим чином, ніж визначено частиною другою статті 785 ЦК (зокрема, з установленням для наймача (орендаря) будь-якого іншого (додаткового) зобов`язання, окрім того, що передбачений частиною другою статті 785 ЦК).
Відповідне положення міститься у постанові КГС ВС від 19 квітня 2021 року у справі №910/11131/19.
Як підтверджено матеріалами справи та не спростовано відповідачем, після припинення 01.09.2021 дії договору оренди майна № 3010 від 01 вересня 2011 відповідач майно позивачу не повернув, тому позивач правомірно нарахував за період безоплатного користування орендованим майном до моменту передачі орендодавцю орендованого майна неустойку в розмірі 30706,68 грн на підставі п. 9.3. договору та ст. 785 ЦК України за період з 02.09.2021 по 30.09.2025.
Неповернення об`єкту оренди у період після припинення дії договору оренди, що належить до комунальної власності територіальної громади м. Харкова, відбулося виключно з вини самого орендаря (відповідача), який добровільно не повернув об`єкт оренди позивачу, а продовжив користуватися орендованим майном.
Перевіривши розрахунок неустойки, суд дійшов висновку, що розрахунок здійснено вірно.
Згідно зі ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Згідно з ч. 1 статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.87 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Салов проти України" від 06.09.2005).
У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008 зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.
Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі.
Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об`єктивного з`ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.
Зважаючи на вимоги вищезазначених норм, а також ураховуючи те, що відповідачем позовні вимоги не спростовано, суд вважає позовні вимоги позивача про стягнення 30706,68 грн неустойки за договором оренди майна № 3010 від 01.09.2011 обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Ураховуючи, що позов задоволено повністю, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України, судові витрати зі сплати судового збору покладаються на відповідача у сумі 2422,40 грн.
На підставі викладеного та керуючись ст. 6, 8, 19, 124, 129 Конституції України, ст. 6, 11, 251, 252, 509, 525, 526, 530, 610-612, 614, 625, 599, 625, 627-629, 785 Цивільного кодексу України, ст. 1, 17, 24 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" №157-IX від 03.10.2019, та ст. 4, 73, 74, 77, 86, 129, 236-241, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд -  

ВИРІШИВ:
Позовні вимоги задовольнити повністю.
Стягнути з Акціонерного товариства фірма "Експресагро" (61012, м. Харків, вул. Різдвяна, буд. 29 А, код ЄДРПОУ 02002919) на користь Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (61003, м. Харків, м-н Конституції, буд. 16, код ЄДРПОУ 14095412) 30706,68 грн неустойки за договором оренди № 3010 від 01.09.2011 та витрати зі сплати судового збору у розмірі 2422,40 грн.
Видати наказ після набрання рішенням законної сили.
Відповідно до ст. 241 ГПК України, рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Згідно ст.ст. 256, 257 ГПК України, рішення може бути оскаржене до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складання повного тексту рішення. 
Повне рішення складено "03" березня 2026 р. 

Суддя		Л.В. Шарко