БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
вул. Шевченків шлях, 30-А, м. Березань, Київська область, 07541
№ провадження 2/356/9/26 
Справа № 356/761/23 

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.03.2026 Березанський міський суд Київської області у складі:

головуючої судді Дудар Т.В.
за участю секретаря Харченко Ж.В.
представника позивача Семиряко О.М.
представника відповідача Сергієнка В.К.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Семиряко Олександра Миколайовича про уточнення позовних вимог у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власностіі,
ВСТАНОВИВ:

У провадженні Березанського міського суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності, підготовче судове засідання у якій призначене на 24.03.2026 о 11 годині 00 хвилин.
12.03.2026 до канцелярії суду надійшло клопотання представника позивача адвоката Семиряко О.М. про долучення до матеріалів справи уточненої редакції позовної заяви.
В судовому засіданні представник позивача адвокат Семиряко О.М. подану заяву підтримав, просив суд прийняти уточнену редакцію позовної заяви.
Представник відповідача адвокат Сергієнко В.К. зазначив, що вказана заява є не уточненням позовних вимог, а заявою про збільшення таких, копію цієї заяви з додатками він не отримував і з її змістом не знайомий.
Згідно з ч. 5 ст. 49 ЦПК України у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої, частинами третьою, четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копій такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає в ухвалі.
13.10.2023 ухвалою судді було відкрито провадження по даній справі за позовною заявою, яка містила такі позовні вимоги: 1. Виділити ОСОБА_1 зі спільної часткової власності в натурі, як окремий об`єкт нерухомого майна, житловий будинок із господарськими будівлями та спорудами за адресою АДРЕСА_1 ; 2. Припинити право спільної часткової власності ОСОБА_1 на житловий будинок із господарськими будівлями та спорудами за адресою АДРЕСА_1 .
27.01.2026 представник позивача подав до суду уточнену позовну заяву, якою фактично збільшив розмір позовних вимог. Вказана позовна заява містила ряд недолікув, у зв`язку із чим ухвалою суду від 27.01.2026 була залишена без руху.
11.02.2026 позивач подав до суду заяву про усунення недоліків, до якої було долучено новий примірник позовної заяви зі зміненими позовними вимогами.
Враховуючи те, що вимоги ухвали суду від 27.01.2026 виконані не були, а новий примірник позовної заяви зі зменшеними позовними вимогами був поданий в порушення вимог чинного ЦПК України, ухвалою від 04.03.2026 позовну заяву із збільшеними позовними вимогами від 27.01.2026 визнано неподаною та повернуто позивачу, позовну заяву із зменшеними позовними вимогами від 11.02.2026 залишено без розгляду та повернуто позивачу. Продовжено розгляд справи в межах заявлених раніше і прийнятих судом до розгляду позовних вимог (позовна заява в редакції 11.10.2023).
12.03.2026 представником позивача було подано до суду чергову редакцію позовної заяви, яка по суті є одночасно як заявою про збільшення позовних вимог, так і заявою про зміну предмету позову - до вимоги про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності, додано вимогу про встановлення порядку користування частиною земельної ділянки.
Отже, законодавством передбачено, що у випадку надання позивачем суду заяви про збільшення чи зменшення позовних вимог, зміну предмету позову до такої заяви потрібно додавати докази підтвердження направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. Однак у судовому засіданні представник позивача зазначив, що вказана заява із додатками була направлена лише відповідачці.
Тому, має місце невиконання вимоги закону, передбаченої ч. 5 ст. 49 ЦПК України.
Окрім цього, клопотання, подане представником позивача адвокатом Семиряко О.М. не відповідає вимогам п. 1 ч. 1 ст. 183 ЦПК України в частині зазначення відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у заявника. Відповідно до ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду. Суд повертає заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо вона подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.
Таким чином, суд прийшов до висновку, що заяву, подану 12.03.2026, неможливо прийняти до розгляду та слід повернути позивачу.
Отже, у зв`язку з вищевикладеним, суд вважає, що позовну заяву із збільшеними позовними вимогами від 12.03.2026 слід не прийняти до розгляду, повернути позивачу та продовжити розгляд справи межах заявлених раніше і прийнятих судом до розгляду позовних вимог.
За змістом статті 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність.
Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 2, 4, 12, 49, 175, 184 ЦПК України, суддя

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності, подану 12.03.2026 позивачем ОСОБА_1 - залишити без розгляду та повернути позивачу.
Продовжити розгляд справи в межах заявлених раніше і прийнятих судом до розгляду позовних вимог.
Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.
Апеляційну скаргу на ухвалу суду може бути подано протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня її складення до Київського апеляційного суду.
Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Т.В. Дудар