КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 квітня 2026 року м. Київ справа №320/33188/25

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Парненко В.С., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю “ТЕХНОЛОГІЯ…” до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю “ТЕХНОЛОГІЯ…” (далі - позивач) звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (далі - відповідач), в якому просить суд:
- визнати протиправним і скасувати податкове повідомлення-рішення №225450405 від 14.03.2025 року, видане Головним управлінням ДПС України у місті Києві на підставі Акту №10011/5/26-15-04-05-01/42971494 від 04 лютого 2025 року.
В обґрунтування вимог позову позивач вказує, що після отримання 25.07.2023 авансового платежу за договором із ТОВ «Продовольча компанія «Зоря Поділля» ним була складена та зареєстрована податкова накладна №2 від 24.07.2023, однак згодом бухгалтером виявлено помилку у даті, яку у вересні 2023 року виправлено шляхом реєстрації нової накладної №6 з правильною датою 25.07.2023 та складанням розрахунку коригування до помилкової накладної. На думку позивача, така нова накладна та розрахунок коригування не відображають нової господарської операції, а стосуються тієї самої операції, що підтверджується тотожністю номенклатури, обсягів постачання та суми ПДВ, а тому не можуть розцінюватися як порушення строку реєстрації податкової накладної з вини платника. Позивач також наголошує, що Податковий кодекс допускає виправлення помилок у податкових накладних через механізм розрахунку коригування, а за таких обставин у контролюючого органу не було підстав застосовувати штраф саме за пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України. Додатково позивач посилається на презумпцію правомірності рішень платника податків, правило вирішення неоднозначностей на користь платника за пунктом 56.21 статті 56 ПК України та на те, що притягнення його до відповідальності в цій ситуації суперечить принципу стабільності та правової визначеності податкового законодавства.
За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями Київського окружного адміністративного суду справа №320/33188/25 передана до розгляду судді Парненко В.С.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 08.07.2025 позовну заяву було залишено без руху та надано строк на усунення недоліків позову.
На виконання ухвали суду від 08.07.2025 позивачем подана заява про усунення недоліків позовної заяви, до якої долучено належним чином завірені копії додатків до позовної заяви для відповідача.
Таким чином, недоліки позову, встановлені ухвалою суду, були усунуті.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду 24.07.2025 відкрито провадження в адміністративній справі №320/33188/25 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
В матеріалах справи містяться:
-відзив на позовну заяву, згідно якого відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог та зазначає, що камеральна перевірка проведена правомірно на підставі статей 19-1, 20, 75, 76 ПК України, а її предметом цілком може бути своєчасність реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування в ЄРПН. За твердженням відповідача, за результатами перевірки встановлено порушення позивачем пункту 201.10 статті 201 ПК України, пункту 89 підрозділу 2 розділу ХХ та підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України, тобто порушення граничних строків реєстрації податкових накладних і розрахунків коригування. Відповідач також вказує, що акт перевірки був направлений платнику, заперечення на нього були розглянуті, а листом від 12.03.2025 висновки акта залишено без змін; надалі 14.03.2025 винесено спірне ППР на суму 9 287,83 грн, яке після адміністративного оскарження також залишено без змін ДПС України. На думку відповідача, обов`язок своєчасної реєстрації накладної покладається саме на платника податків, а норми статті 120-1 ПК України передбачають застосування штрафу за порушення строку реєстрації, при цьому Кодекс не ставить таку відповідальність у залежність від наявності чи відсутності вини платника. Відповідач вказує, що нова накладна з правильною датою є окремим документом, який мав бути зареєстрований у встановлені строки, а тому застосування штрафних санкцій є законним, а доводи позивача не спростовують встановленого перевіркою порушення.
-відповідь на відзив на позовну заяву, згідно якої позивач наполягає на тому, що контролюючий орган неправильно встановив фактичні обставини. Вважає, що наявні усі підстави для задоволення вимог позову.
Враховуючи приписи частини 5 статті 262 КАС України справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні).
Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складання повного судового рішення (частина 5 статті 250 КАС України).
Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Головним управлінням ДПС у м. Києві на підставі статей 75, 76 Податкового кодексу України проведено камеральну перевірку ТОВ «ТЕХНОЛОГІЯ…» з питань дотримання порядку реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, за результатами якої складено акт від 04.02.2025 №10011/5/26-15-04-05-01/42971494.
За висновками вказаного акта контролюючий орган дійшов висновку про порушення позивачем пункту 201.10 статті 201, пункту 89 підрозділу 2 розділу ХХ та підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України у зв`язку з порушенням граничних строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування в ЄРПН.
Не погодившись із висновками акта перевірки, позивач подав до ГУ ДПС у м. Києві заперечення від 27.02.2025 №1, які були отримані контролюючим органом 28.02.2025 та за результатами розгляду яких листом від 12.03.2025 №6202/Ж12/26-15-04-05-06 висновки акта залишено без змін.
На підставі зазначеного акта перевірки ГУ ДПС у м. Києві прийнято податкове повідомлення-рішення від 14.03.2025 №225450405, яким до позивача застосовано штрафні санкції у розмірі 9 287,83 грн.
Не погоджуючись із вказаним податковим повідомленням-рішенням, позивач звернувся зі скаргою №02 від 09.04.2025 до ДПС України як контролюючого органу вищого рівня, однак рішенням від 05.06.2025 №16257/6/99-00-06-03-01-06 скаргу залишено без задоволення, а податкове повідомлення-рішення — без змін.
Вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, регулює Податковий кодекс України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) (далі - ПК України), який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.
У п.201.1 ст.201 Податкового кодексу України (у редакції на час виникнення спірних правовідносин) зазначено: « 201.1. На дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін. У податковій накладній зазначаються в окремих рядках такі обов`язкові реквізити: а) порядковий номер податкової накладної; б) дата складання податкової накладної; в) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - продавця товарів/послуг; г) податковий номер платника податку (продавця та покупця). У разі постачання/придбання філією (структурним підрозділом) товарів/послуг, яка фактично є від імені головного підприємства - платника податку стороною договору, у податковій накладній, крім податкового номера платника податку додатково зазначається числовий номер такої філії (структурного підрозділу); д) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - покупця (отримувача) товарів/послуг; е) опис (номенклатура) товарів/послуг та їх кількість, обсяг; є) ціна постачання без урахування податку; ж) ставка податку та відповідна сума податку в цифровому значенні; з) загальна сума коштів, що підлягають сплаті з урахуванням податку; і) код товару згідно з УКТ ЗЕД, для послуг - код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг; платники податків, крім випадків постачання підакцизних товарів та товарів, ввезених на митну територію України, мають право зазначати код товару згідно з УКТ ЗЕД або код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг неповністю, але не менше ніж чотири перших цифри відповідного коду; й) індивідуальний податковий номер.».
У п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України (у редакції на час виникнення спірних правовідносин) зазначено: « 201.10. При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження. Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня. Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції. Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин. Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді. Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку. Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних. Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем). У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом. Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних. Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період. Виявлення розбіжностей даних податкової декларації та даних Єдиного реєстру податкових накладних є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки продавця та у відповідних випадках покупця товарів/послуг. У разі допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена згідно з пунктом 201.16 цієї статті) податкової накладної та/або розрахунку коригування покупець/продавець таких товарів/послуг має право додати до податкової декларації за звітний податковий період заяву із скаргою на такого продавця/покупця. Таке право зберігається за ним протягом 365 календарних днів, що настають за граничним терміном подання податкової декларації за звітний (податковий) період, у якому не надано податкову накладну або допущено помилки при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної та/або порушено граничні терміни реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. До заяви додаються копії товарних чеків або інших розрахункових документів, що засвідчують факт сплати податку у зв`язку з придбанням таких товарів/послуг, або копії первинних документів, складених відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", що підтверджують факт отримання таких товарів/послуг. Податкова накладна, що містить помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, є підставою для віднесення покупцем сум податку до податкового кредиту».
У ст.120-1 Податкового кодексу України (у редакції на час виникнення спірних правовідносин) зазначено: « 120-1.1. Порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних згідно з пунктом 201.16 статті 201 цього Кодексу штрафні санкції, передбачені цим пунктом, не застосовуються на період зупинення такої реєстрації до прийняття рішення щодо відновлення реєстрації таких податкових накладних/розрахунків коригування згідно з підпунктом 201.16.4 пункту 201.16 статті 201 цього Кодексу.
У разі реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до податкової накладної до початку проведення перевірки, предметом якої є дотримання вимог цього Кодексу щодо своєчасності реєстрації таких документів в Єдиному реєстрі податкових накладних, штрафні санкції, передбачені пунктом 120-1.2 цієї статті, не застосовуються. 120-1.2.
Відсутність реєстрації протягом граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою), що зазначена у податковому повідомленні - рішенні, складеному за результатами перевірки контролюючого органу, - тягне за собою накладення на платника податку штрафу в розмірі 50 відсотків суми податкових зобов`язань з податку на додану вартість, зазначеної у такій податковій накладній та/або розрахунку коригування до податкової накладної або від суми податку на додану вартість, нарахованого за операцією з постачання товарів/послуг, якщо податкову накладну на таку операцію не складено.
У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних згідно з пунктом 201.16 статті 201 цього Кодексу штрафні санкції, передбачені цим пунктом, не застосовуються на період зупинення такої реєстрації до прийняття відповідного рішення щодо відновлення реєстрації таких податкових накладних/розрахунків коригування згідно з підпунктом 201.16.4 пункту 201.16 статті 201 цього Кодексу.
Відсутність реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної, зазначених в абзаці першому цього пункту, після спливу 10 календарних днів, наступних за днем отримання платником податку податкового повідомлення-рішення, - тягне за собою накладення на платника податку штрафу в розмірі 50 відсотків суми податкових зобов`язань з податку на додану вартість, зазначеної в такій податковій накладній та/або розрахунку коригування до податкової накладної або від суми податку на додану вартість, нарахованого за операцією з постачання товарів/послуг, якщо податкову накладну на таку операцію не складено.
У разі реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної, зазначених в абзаці першому цього пункту, протягом 10 календарних днів, наступних за днем отримання платником податку податкового повідомлення-рішення, штрафні санкції, передбачені абзацом другим цього пункту та пунктом 120-1.1 цієї статті, не застосовуються. 120-1.3. Допущення продавцем товарів/послуг помилок під час зазначення обов`язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, виявлених контролюючим органом за результатами перевірки, проведеної за заявою покупця, - тягне за собою накладення на платника податку - продавця штрафу в розмірі 170 гривень та зобов`язання виправити такі помилки.
Невиконання податкового повідомлення-рішення контролюючого органу з попередженням про необхідність виправлення платником податків - продавцем зазначених в абзаці першому цього пункту помилок протягом 10 календарних днів, наступних за днем його отримання, - тягне за собою накладення на такого платника податку штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в такій податковій накладній, - у разі невиправлення помилок протягом 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в такій податковій накладній, - у разі невиправлення помилок у строк від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в такій податковій накладній, - у разі невиправлення помилок у строк від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в такій податковій накладній, - у разі невиправлення помилок у строк від 61 до 90 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в такій податковій накладній, - у разі невиправлення помилок у строк від 91 до 120 календарних днів; 60 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в такій податковій накладній, - у разі невиправлення помилок у строк від 121 до 150 календарних днів; 70 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в такій податковій накладній, - у разі невиправлення помилок у строк від 151 до 180 календарних днів; 100 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в такій податковій накладній, - у разі невиправлення помилок після спливу 181 календарного дня».
У п.4 Порядку заповнення податкової накладної, затвердженого 31.12.2015 Наказом Міністерства фінансів України №1307, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 26.01.2016 за №137/28267 (надалі - Порядок заповнення податкової накладної) (у редакції на час виникнення спірних правовідносин) зазначено: « 4. Податкова накладна заповнюється державною мовою. Реквізити заголовної частини податкової накладної, які містять цифрові значення (дата складання, порядковий номер, номер філії (структурного підрозділу)), не повинні містити жодних інших знаків та символів».
Згідно з п.21 Порядку заповнення податкової накладної (у редакції на час виникнення спірних правовідносин) у разі здійснення коригування сум податкових зобов`язань, а також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, відповідно до статті 192 розділу V Податкового кодексу України постачальник (продавець) товарів/послуг складає розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної (далі - розрахунок коригування) за формою згідно з додатком 2 до податкової накладної. Розрахунок коригування складається особами, визначеними відповідно до пункту 1 цього Порядку. Порядок складання розрахунку коригування та його реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних аналогічний порядку, передбаченому для податкових накладних, крім випадків, передбачених цим Порядком. У розрахунку коригування вказуються дата та номер податкової накладної, до якої вносяться зміни. У клітинках номера податкової накладної, що не заповнюються, нулі, прочерки та інші знаки чи символи не проставляються. У разі складання розрахунку коригування з метою виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, у розрахунку коригування зазначаються виправлені дані. Не допускається виправлення даних щодо дати складання податкової накладної та її порядкового номера.
Відповідно до п.22 Порядку заповнення податкової накладної (у редакції на час виникнення спірних правовідносин) у разі допущення помилки в реквізитах заголовної частини податкової накладної, зареєстрованої в Єдиному реєстрі податкових накладних, яка не заважає ідентифікувати здійснену операцію, постачальник (продавець) на дату виявлення такої помилки складає розрахунок коригування до податкової накладної, у якому всі правильно заповнені реквізити податкової накладної повторюються, а реквізит, у якому допущено помилку, заповнюється без помилок. У цьому разі таблична частина розділів А та Б розрахунку коригування не заповнюється.
При виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин судом враховано висновки щодо застосування норм права, викладені, наприклад, у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: від 13.05.2021 у справі №822/745/18 (адміністративне провадження №К/9901/58556/18); від 22.12.2023 у справі №820/2118/17 (адміністративне провадження №К/9901/30955/18); від 15.11.2023 у справі №814/582/18 (адміністративне провадження №К/9901/68870/18).
Так, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 15.11.2023 у справі №814/582/18 (адміністративне провадження №К/9901/68870/18) зазначено: «…Ураховуючи наведені правові норми та встановлені обставини у даній справі, колегія суддів вважає правильним висновок суду апеляційної інстанції, що у даному випадку позивач повинен був скласти розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до такої помилкової податкової накладної за формою, згідно з додатком 2 до податкової накладної, в якому усі числові показники зазначити зі знаком "-" та одночасно з цим скласти нову податкову накладну за такою операцією із зазначенням у такій податковій накладній дати складання, що відповідає даті настання "першої події" за такою операцією. Всі зазначені дії позивач повинен вчинити у терміни, встановлені положеннями ПК України для обов`язкової реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних…».
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 13.05.2021 у справі №822/745/18 (адміністративне провадження №К/9901/58556/18) зазначено: «… 15.Верховний Суд погоджується із висновком суду апеляційної інстанції про те, що виправлення позивачем помилки щодо дати вказаної накладної призвело лише до приведення у відповідність його податкової звітності позивача з ПДВ. 16.При цьому, на думку колегії суддів, доводи позивача про те, що внесення коригування обґрунтовує дотримання строку реєстрації податкової накладної, у даному випадку, не спростовують підтвердженого матеріалами справи факту порушення строку реєстрації такої накладної у Єдиному реєстрі податкових накладних…».
З матеріалів справи встановлено, що Товариством з обмеженою відповідальністю «ТЕХНОЛОГІЯ…» у межах господарських відносин з ТОВ «Продовольча компанія «Зоря Поділля» 25.07.2023 отримано авансовий платіж за договором, що є першою подією в розумінні податкового законодавства та зумовлює обов`язок складання і реєстрації податкової накладної.
За результатами зазначеної операції позивачем було складено та зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №2 від 24.07.2023, яка, як з`ясовано у подальшому, містила помилку у даті її складання.
З метою виправлення зазначеної помилки позивачем у вересні 2023 року складено нову податкову накладну із правильною датою складання – 25.07.2023, що відповідає даті настання першої події за відповідною господарською операцією, а також складено та зареєстровано розрахунок коригування до помилково складеної податкової накладної, яким її показники обнулено. 
При цьому, як вбачається з матеріалів справи, податкова накладна, складена позивачем з метою виправлення помилки, не відображає нової господарської операції, а стосується тієї ж самої операції постачання, що підтверджується ідентичністю номенклатури товарів/послуг, обсягів постачання та сум податку на додану вартість.
Суд вказує, що дійсно, Порядок складання розрахунку коригування до податкової накладної визначено пунктом 21 Порядку заповнення податкової накладної, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2015 №1307, не передбачає виправлення даних щодо дати складання податкової накладної та її порядкового номера.
Платник податку на дату виявлення факту зазначення неправильної дати в зареєстрованій в ЄРПН податковій накладній має право скласти "від`ємний" розрахунок коригування до податкової накладної, яка визначена ним як зайво складена, та зареєструвати його в ЄРПН.
Складення та реєстрація в ЄРПН розрахунку коригування до податкової накладної, визнаної платником податку як зайво складена, не позбавляє платника податку обов`язку скласти податкову накладну за операцією з постачання товарів/послуг із зазначенням у такій податковій накладній дати складання, що відповідає даті настання «першої події» за такою операцією.
Така податкова накладна підлягає обов`язковій реєстрації в ЄРПН таким платником податку з дотриманням визначених Кодексом термінів реєстрації.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.02.2021 у справі №808/2739/17.
Відповідальність платників за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких податкових накладних в ЄРПН встановлено статтею 120-1 розділу II Кодексу.
При цьому Податковий кодекс України не містить норм щодо звільнення від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної в ЄРПН у разі помилковості її складення та подання розрахунку коригування до такої податкової накладної після закінчення граничного строку для реєстрації податкової накладної в ЄРПН.
Помилковість складення податкової накладної, і в подальшому сформований розрахунок коригування до такої податкової накладної, не можуть бути підставою звільнення платника податків від відповідальності за несвоєчасність реєстрації такої податкової накладної.
Таке правозастосування відповідає правовій позиції Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду висловленій у постанові від 22.05.2020 у справі №820/5563/16 та у постанові від 13.05.2021, справа №822/745/18.
За наведених обставин суд дійшов висновку, що контролюючий орган при прийнятті спірного податкового повідомлення-рішення не порушив вимоги чинного законодавства щодо визначення дати виникнення у позивача обов`язку з реєстрації податкової накладної, а тому доходить висновку про відповідність спірного податкового повідомлення-рішення критеріям правомірності, передбачених п. 1 та п. 3 ч. 2 ст. 2 КАС України.
Решта доводів сторін висновків суду по суті спору не змінює.
Суд зазначає, що відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з частиною першою статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Згідно з статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України і матеріалів справи, суд робить висновок про відмову у задоволенні позову.
Оскільки у задоволенні позову відмовлено, відсутні підстави для вирішення питання щодо розподілу судових витрат відповідно до ст. 139 КАС України.
Керуючись статтями 2-10, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
в и р і ш и в:
У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю “ТЕХНОЛОГІЯ…” до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, – відмовити.
Розподіл судових витрат не здійснюється.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Парненко В.С.