ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА 01054, м.Київ, вул.Б.Хмельницького,44-В, тел. (044) 334-68-95, E-mail: inbox@ki.arbitr.gov.ua	
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
м. Київ
19.02.2026	Справа № 910/13767/25	

Господарський суд міста Києва у складі судді Турчина С.О. за участю секретаря судового засідання Невечери С.А., розглянувши матеріали господарської справи

за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м.Києві
до Товариства з обмеженою відповідальністю "ІБК"СМАРТ РЕНОВЕЙШЕН" 
про стягнення 9044950,24 грн

представники учасників процесу:
від позивача: Фартушний С.І.
від відповідача: Селянко А.О.

РОЗГЛЯД СПРАВИ СУДОМ
Короткий зміст позовних вимог 
Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м.Києві звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "ІБК"СМАРТ РЕНОВЕЙШЕН" про стягнення 9044950,24 грн збитків за договором №313Г/12-23 від 08.12.2023 про виконання робіт. 
Позовні вимоги мотивовані неналежним виконанням відповідачем своїх обов`язків за договором №313Г/12-23 від 08.12.2023 про виконання робіт, що призвело до понесення позивачем збитків. 

Процесуальні дії у справі, розгляд заяв, клопотань 
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.11.2025 вказану позовну заяву було залишено без руху.
17.11.2025 до відділу діловодства суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків.
Господарський суд міста Києва ухвалою від 20.11.2025 прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі № 910/13767/25, розгляд справи постановив здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначив підготовче засідання у справі на 18.12.2025.
У підготовчому засіданні 18.12.2025 суд постановив протокольну ухвалу про продовження строку підготовчого провадження на 30 днів та відкладення підготовчого засідання на 22.01.2026.
12.01.2026 через систему "Електронний суд" від позивача надійшли додаткові пояснення по справі.
У підготовчому засіданні 22.01.2026 суд постановив протокольну ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 05.02.2026 та запропонував позивачу надати пояснення по справі.
29.01.2026 від позивача надійшло клопотання про долучення письмових пояснень та додаткових доказів.
У підготовчому засіданні 05.02.2026 суд постановив протокольну ухвалу про долучення до матеріалів справи пояснень позивача від 26.01.2026 з додатками, та про закриття підготовчого провадження і призначення справи до судового розгляду по суті на 19.02.2026.
У судовому засіданні 19.02.2026 представник позивача підтримав позовні вимоги.
Представник відповідача проти задоволення позову заперечив.
У судовому засіданні 19.02.2026 суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, оголосив про перехід до стадії ухвалення рішення та час його проголошення в цьому судовому засіданні.
У порядку ст.240 Господарського процесуального кодексу України, в судовому засіданні 19.02.2026 судом проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення.

ПОЗИЦІЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
Позиція позивача.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що між позивачем та відповідачем укладений договір про виконання робіт № 313Г/12-23 від 08.12.2023, на виконання умов якого відповідач виконував роботи, а позивач сплачував кошти.
Відповідно до висновку експерта від 28.07.2025 № 25-51/СТД за результатами проведення будівельно-технічного дослідження, встановлено, що обсяги та вартість фактично виконаних будівельних робіт не відповідають первинній звітній документації та кошторисній документації, вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва на загальну суму 2302820,25 грн без ПДВ (2763384,30 грн з ПДВ).
Також згідно висновку експерта від 01.08.2025 № 25-51/1/ТД за результатами проведення товарознавчого судового економічного дослідження встановлено, що різниця (завищення) вартості будівельних матеріалів, виробів, та конструкцій, що були використані при проведенні будівельних робіт на об`єкті будівництва - пожежно-рятувального посту на території міста Києва за адресою: голосіївський район, Столичне шосе, 68а, становить 5234638,28 грн без ПДВ (6281565,94 грн з ПДВ).
За таких обставин, позивач, з посиланням на приписи п. 5.2.9 договору, у зв`язку з порушенням відповідачем умов договору, просить стягнути з відповідача збитки у розмірі 9044950,24 грн (6281565,94 грн+2763384,30 грн), що становлять завищення вартості виконаних будівельних робіт та завищення вартості будівельних матеріалів, виробів та конструкцій у порівнянні з середньоринковою вартістю.

Позиція відповідачів
Відповідач правом на подання відзиву не скористався, у судовому засіданні 19.02.2026 заперечив проти задоволення позовних вимог, посилаючись на недотримання позивачем порядку стягнення збитків, що встановлений договором.

ОБСТАВИНИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ 
08.12.2023 між Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (далі - ГУ ДСНС України у м. Києві, замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "ІБК"СМАРТ РЕНОВЕЙШЕН" (далі - генпідрядник) укладено договір про виконання робіт № 313Г/12-23 (далі - договір), відповідно до п. 1.1 якого замовник доручає, а генпідрядник зобов`язується відповідно до проектної документації та умов цього договору виконання будівельних, монтажних та інших робіт на об`єкті "Будівництво пожежно-рятувального посту на території міста Києва за адресою: Голосіївський район, вул. Столичне шосе, 68а" за ДК 021:2015 код 45210000-2 Будівництво будівель (далі - об`єкт), що виконується за рахунок коштів державного бюджету України.
Згідно з п. 1.3 договору роботи виконуються відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт. Генпідрядник зобов`язаний виконати усі роботи, визначені у проектній документації та в кошторисі. 
Строки виконання робіт встановлюються цим договором і визначаються датою їх початку та закінчення (п. 2.1 договору).
За умовами п. 2.2 генпідрядник зобов`язується виконати роботи на протязі 12 місяців з дати підписання договору та здати об`єкт замовнику у строк до 06.12.2024. Календарний графік виконання робіт складає генпідрядник та передає його замовнику для узгодження під час підписання договору.
Датою закінчення робіт вважається дата їх прийняття замовником за актом (п. 2.7 договору).
Відповідно до п. 3.2 договору, в редакції додаткової угоди № 3 від 22.05.2024, загальна сума договору становить 90 229 150,28 грн.
У п. 3.3, 3.4 договору сторони погодили, що перелік та вартість виконаних робіт на об`єкті визначається згідно Договірної ціни, що додається до цього договору та є невід`ємною частиною. Договірна ціна за цим договором визначається сторонами як тверда та складається генпідрядником на підставі наданої ним цінової пропозиції згідно з вимогами діючих національних стандартів України з ціноутворення в будівництві.
В ціну договору включені прямі витрати, накладні витрати, прибуток, який генпідрядник планує одержати при виконанні цього договору та усі податки і збори, що спочуються або мають бути сплачені генпідрядником стосовно надання послуг (п. 3.5 договору).
Згідно з п. 3.13 договору сторони домовилися, що у разі, коли фактичні витрати генпідрядника виявилися меншими від тих, які передбачалися при визначенні договірної ціни (кошторису), генпідрядник отримує плату за фактично виконані обсяги робіт та фактично понесені затрати на придбання необхідних для виконання робіт матеріально-технічних ресурсів.
Розрахунки за виконані відповідно до договору роботи здійснюються в безготівковій формі за рахунок бюджетних коштів на підставі актів виконаних будівельних робіт, підписаних повноважними представниками сторін та скріплених печатками, та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат (форма КБ-2В, КБ-3) (п. 4.5 договору).
Згідно з п. 4.9 договору замовник здійснює оплату за виконані в повному обсязі генпідрядником роботи шляхом перерахування коштів на розрахунковий рахунок генпідрядника в межах отриманого бюджетного фінансування при наявності коштів на рахунку протягом 10 банківських днів.
Пунктом 5.2.9 договору замовник має право у разі невиконання або неналежного виконання генпідрядником зобов`язань за договором вимагати від нього сплати визначених умовами договору штрафних санкцій, відшкодування заподіяних збитків, а також повернення коштів, отриманих від замовника на виконання таких обов`язків, відшкодування третім особам.
Договір набирає чинності з моменту підписання і діє до 03.01.2025 або до передачі об`єкта будівництва замовнику, а у випадку невиконання сторонами зобов`язань, передбачених договором, - діє до повного виконання сторонами своїх зобов`язань (п. 14.1 договору в редакції додаткової угоди № 3 від 22.05.2024 до договору).
Між сторонами погоджено та підписано Договірну ціну, Графік етапів виконання робіт, 
Як вбачається з наданих суду доказів, під час дії договору сторони підписали Акти приймання виконаних будівельних робіт, зокрема № 6 від 22.12.2023 за грудень 2023, № 1 від 22.12.2023 за грудень 2023, № 3 від 22.12.2023 за грудень 2023, № 5 від 22.12.2023 за грудень 2023, № 1 від 04.06.2024 за червень 2024, № 2 від 04.06.2024 за червень 2024, № 3 від 04.06.2024 за червень 2024, № 4 від 04.06.2024 за червень 2024, № 5 від 04.06.2024 за червень 2024, № 6 від 04.06.2024 за червень 2024 (форма КБ-2в), довідки про вартість робіт за грудень 2023 року, за червень 2024 (форма КБ-3), підсумкові відомості ресурсів, акти вартості устаткування, придбання якого покладено на виконавця робіт, Акт змін № 2 від 01.07.2024.
Позивач на виконання умов договору здійснював оплати, на підтвердження чого долучив до матеріалів справи платіжні інструкції.
В подальшому відповідно до Висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічного дослідження № 25-51/СТД від 28.07.2025 (об`єкт дослідження: "Будівництво пожежно-рятувального посту на території міста Києва за адресою: Голосіївський район, вул. Столичне шосе, 68а") обсяги та вартість фактично виконаних будівельних робіт не відповідають первинній звітній документації (формам КБ-2, КБ-3) та проектно-кошторисній документації, вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва. Загальна вартість невідповідностей становить: 
- до локального кошторису № 02-01-01 (в прямих витратах) - 194483,10 грн без ПДВ);
- до локального кошторису 03-01-01 (в прямих витратах) - 2108337,15 грн без ПДВ.
Всього 2302820,25 грн без ПДВ та 2763384,30 грн з ПДВ. 
У Висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічного дослідження № 25-51/СТД від 28.07.2025 зазначено, що після співставлення фактично виконаних робіт з первинною звітною документацією (акти прийняття виконаних робіт) та проектно-кошторисною документацією, були виявлені невідповідності, які зазначені в Таблиці №3 та в Таблиці № 4 вказаного висновку. 
Крім того, судовим експертом Закалюжним О.П. складено Висновок за результатами проведення товарознавчого дослідження № 25-51/1/ТД від 01.08.2025, відповідно до якого визначено середньоринкову вартість будівельних матеріалів, виробів та конструкцій, що використовувались при проведенні "Будівництво пожежно-рятувального посту на території міста Києва за адресою: Голосіївський район, вул. Столичне шосе, 68а" станом на грудень 2023 та станом на червень 2024 в Україні.
В подальшому судовим експертом Сиромятніковим Р.М. складено висновок експерта за результатами проведення судового економічного дослідження № 25-140/ЕДЕ від 26.08.2025, відповідно до якого збитки завдані під час виконання будівельно-монтажних робіт на об`єкті "Будівництво пожежно-рятувального посту на території міста Києва за адресою: Голосіївський район, вул. Столичне шосе, 68а" за результатами/з урахуванням висновків будівельно-технічного та товарознавчого досліджень складають 7537458,53 грн без ПДВ.
При цьому, у вказаному Висновку зазначено, що різниця (завищення) вартості будівельних матеріалів, виробів та конструкцій, що були використані при проведенні будівельних робіт на об`єкті "Будівництво пожежно-рятувального посту на території міста Києва за адресою: Голосіївський район, вул. Столичне шосе, 68а", відповідно до договору підряду № 313Г/12-23 від 08.12.2023, станом на грудень 2023 та червень 2024 в Україні, згідно вартості зазначеної в актах виконаних робіт наведених вище та у висновку товарознавчого дослідження від 01.08.2025 № 25-51/1/ТД, яким встановлено середньоринкову вартість відповідних будівельних матеріалів , виробів та конструкцій документально підтверджується в розмірі 5234638,28 грн без ПДВ.
Спір у даній справі виник у зв`язку із тим, що за твердженням позивача, відповідач на підставі п. 5.2.9 договору, ст. 883 ЦК України, зобов`язаний відшкодувати збитки у розмірі 9044950,24 грн, які складаються з 2763384,30 грн з ПДВ завищення обсягів та вартості фактично виконаних будівельних робіт та 6281565,94 грн завищення вартості будівельних матеріалів, виробів та конструкцій, що були використані при проведенні робіт.

ДЖЕРЕЛА ПРАВА. ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
Відповідно до ч.1 ст.509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Відповідно до ч.2 ст.509 Цивільного кодексу України, зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.
Згідно із п.1 ч.2 ст.11 Цивільного кодексу України договори та інші правочини є підставою виникнення цивільних прав та обов`язків.
Відповідно ч.1 ст.202 Цивільного кодексу України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Статтею 629 Цивільного кодексу України встановлено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Згідно із ст.525 Цивільного кодексу України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ст.526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно зі статтею 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.
Судом встановлено, що на виконання умов договору відповідач частково виконав будівельні роботи, про що сторони склали та підписали акти приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в), довідки про вартість робіт за грудень 2023 року, за червень 2024 (форма КБ-3), підсумкові відомості ресурсів, акти вартості устаткування, придбання якого покладено на виконавця робіт.
Відповідно до статті 857 Цивільного кодексу України виконані підрядником роботи мають відповідати вимогам, визначеним договором підряду, а за відсутності таких умов - загальним вимогам до робіт відповідного виду. Момент передання результату робіт замовникові є ключовим для оцінки якості, оскільки робота повинна бути придатною для використання за призначенням у розумний строк після її приймання.
У свою чергу стаття 875 Цивільного кодексу України визначає зміст договору будівельного підряду: підрядник зобов`язаний виконати будівельні роботи або звести об`єкт відповідно до затвердженої проектно-кошторисної документації, а замовник - передати необхідну документацію та будівельний майданчик, прийняти результат робіт і оплатити його. Частина четверта статті 882 цього кодексу встановлює, що факт виконання робіт та їх приймання оформлюється актом, який підписується підрядником і замовником, що свідчить про досягнення сторонами відповідного етапу виконання зобов`язань.
Згідно з частинами першою та другою статті 883 Цивільного кодексу України підрядник несе відповідальність за недоліки виконаних робіт, прострочення передання результату замовникові або інші порушення договору, якщо не доведе відсутність своєї вини. Невиконання чи неналежне виконання зобов`язань за договором будівельного підряду тягне для підрядника обов`язок сплатити передбачену договором або законом неустойку та відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.
Відповідно до приписів ч. 1-3 ст. 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.
Статтею 623 ЦК України, яка регулює відносини відшкодування збитків, завданих порушенням зобов`язання, що виникає з договору, передбачено, що боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором.
Таким чином, для застосування такої міри відповідальності, як збитки, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вини боржника. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. Позивачу слід довести, що протиправні дії чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які виникли у потерпілої особи - безумовним наслідком такої протиправної поведінки боржника.
Як убачається з матеріалів справи, на обґрунтування наявності збитків та їх розміру збитків позивач надав висновки експертів за результатами проведення будівельно-технічного дослідження, товарознавчого дослідження та економічного дослідження.
Так, на вирішення будівельно-технічного дослідження постановлено, зокрема, питання чи відповідають обсяги та вартість фактично виконаних будівельних робіт первинній звітній документації (формам КБ-2, КБ-3) та проектно-кошторисній документації, вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва? Якщо ні, то яка вартість невідповідностей?
З висновку експерта від 28.07.2025 № 25-51/СТД за результатами проведення будівельно-технічного дослідження вбачається, що при аналізі наданої виконавчої документації, а саме актів приймання виконаних будівельних робіт КБ-2в, було встановлено, що на об`єкті "Будівництво пожежно-рятувального посту на території міста Києва за адресою: Голосіївський район, вул. Столичне шосе, 68а" згідно договору підряду № 313Г/12-23 від 08.12.2023 виконувались роботи. Після співставлення фактично виконаних робіт з первинною звітною документацією (акти прийняття виконаних робіт) та проектно-кошторисною документацією, були виявлені невідповідності. Вартість невідповідностей між актами прийняття виконаних робіт по відношенню до проектно-кошторисної документації становить (в прямих витратах) 2763384,30 грн з ПДВ. 
Суд встановив, що судовий експерт, що складав висновок від 28.07.2025 № 25-51/СТД за результатами проведення будівельно-технічного дослідження обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.
Крім того, експертом було проведено візуальний огляд в натурі об`єкта будівництва, про що зазначено у висновку.
За змістом положень частин 1, 2 статті 883 ЦК України підрядник відповідає за недоліки збудованого об`єкта, за прострочення передання його замовникові та за інші порушення договору (за недосягнення проєктної потужності, інших запроєктованих показників тощо), якщо не доведе, що ці порушення сталися не з його вини. За невиконання або неналежне виконання обов`язків за договором будівельного підряду підрядник сплачує неустойку, встановлену договором або законом, та відшкодовує збитки в повному обсязі.
Як встановив суд вище, у пункті 5.2.9 договору сторони погодили, що замовник має право у разі невиконання або неналежного виконання генпідрядником зобов`язань за договором вимагати від нього сплати визначених умовами договору штрафних санкцій, відшкодування заподіяних збитків, а також повернення коштів, отриманих від замовника на виконання таких обов`язків, відшкодування третім особам.
З аналізу зазначених норм законодавства та умов договору, суд дійшов висновку, що у даному випадку завищення обсягів та вартості виконаних робіт відповідає поняттю збитків, визначеному ЦК України.
Таким чином, пункт 5.2.9 договору узгоджується з положеннями частини 2 статті 883 ЦК України, яка покладає на підрядника обов`язок відшкодувати в повному обсязі збитки, завдані замовнику внаслідок невиконання або неналежного виконання підрядником зобов`язань за договором будівельного підряду.
Побідної позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 22.10.2024 у справі 905/18/23.
Згідно з частиною 3 статті 509 ЦК України зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.
Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу, що пунктом 6 статті 3 ЦК України закріплено принцип справедливості, добросовісності та розумності. Зазначений принцип включає, зокрема, обов`язок особи враховувати потреби інших осіб у цивільному обороті, проявляти розумну дбайливість та добросовісно вести переговори.
У даному випадку невідповідність фактично виконаних робіт з первинною звітною документацією (акти прийняття виконаних робіт) та проектно-кошторисною документацією, свідчить про недобросовісне виконання відповідачем взятих на себе зобов`язань за укладеним договором та є неналежним виконанням підрядником своїх зобов`язань. 
В свою чергу, в силу приписів пункту 5.2.9 договору неналежне виконання генпідрядником зобов`язань покладає на генпідрядника обов`язок з відшкодування заподіяних збитків.
Суд, надаючи оцінку Висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічного дослідження № 25-51/СТД від 28.07.2025 зазначає таке.
Статтею 98 ГПК України визначено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.
Згідно зі статтею 101 ГПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається, відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз. У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права та обов`язки, що і експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду.
Відповідно до статті 104 ГПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.
Як вказано у статті 79 ГПК України, наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.
Висновок експерта за результатами проведення будівельно-технічного дослідження № 25-51/СТД від 28.07.2025 є чинним, відповідач жодним чином не оспорює твердження визначені в ньому.
Отже, суд, відповідно до вимог статті 86 ГПК України, встановив, що вказаний висновок є належним та допустимим доказом спричинення позивачу збитків у розмірі 2763384,30 грн внаслідок завищення обсягів та вартості виконаних робіт за договором.
Протиправна поведінка відповідача проявляється в тому, що фактично останній виконав менший обсяг робіт, ніж включено в акти приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в.
Причинний зв`язок між протиправною поведінкою і завданими збитками полягає в тому, що включення відповідачем до акта виконаних робіт обсягів робіт, які фактично виконані не були, призвело до отримання відповідачем від позивача коштів за роботи, які не виконувалися.
Суд враховує, що у матеріалах справи відсутні будь-які докази на спростування доводів позивача, а виключно погодження замовником актів про виконані роботи само по собі не може беззаперечно свідчити про належність виконання відповідачем умов договору.
Підписання сторонами актів виконаних робіт, за відсутності фактичного виконання таких робіт, не може звільняти від відповідальності за неналежне виконання зобов`язань за договором.
Відповідач як генпідрядник не був позбавлений права надати суду докази на спростування доводів позивача, однак таким правом не скористався, контррозрахунку суми завданих збитків, а також доказів на підтвердження відсутності факту спричинення збитків позивачу відповідачем суду не надано.
З огляду на вищенаведене, суд дійшов висновку про те, що вимоги позивача в частині стягнення з відповідача збитків у розмірі 2763384,30 грн, спричинених внаслідок завищення обсягів та вартості виконаних робіт за договором № 313Г/12-23 від 08.12.2023 є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Щодо позовних вимог в частині стягнення 6281565,94 грн збитків, що завдані внаслідок завищення вартості будівельних матеріалів, виробів та конструкцій, що були використані при проведенні робіт, то суд зазначає таке.
На обґрунтування наявності збитків на 6281565,94 грн позивач надав висновки експертів за результатами проведення товарознавчого дослідження та економічного дослідження.
Так, на вирішення товарознавчого дослідження постановлено, зокрема, питання яка середньоринкова вартість товарів/матеріалів (напівфабрикатів, деталей, комплектів, вузлів тощо), зазначених в первинній звітній документації, а саме в актах приймання виконаних будівельних робіт КБ-2В на території України станом на дату їх підписання?
Судовим експертом Закалюжним О.П. складено Висновок за результатами проведення товарознавчого дослідження № 25-51/1/ТД від 01.08.2025, відповідно до якого визначено середньоринкову вартість будівельних матеріалів, виробів та конструкцій, що використовувались при проведенні "Будівництво пожежно-рятувального посту на території міста Києва за адресою: Голосіївський район, вул. Столичне шосе, 68а" станом на грудень 2023 та станом на червень 2024 в Україні.
З урахуванням вказаного висновку, судовим експертом Сиромятніковим Р.М. у висновку за результатами проведення економічно дослідження зазначено, що різниця (завищення) вартості будівельних матеріалів, виробів та конструкцій, що були використані при проведенні будівельних робіт на об`єкті "Будівництво пожежно-рятувального посту на території міста Києва за адресою: Голосіївський район, вул. Столичне шосе, 68а", відповідно до договору підряду № 313Г/12-23 від 08.12.2023, станом на грудень 2023 та червень 2024 в Україні, згідно вартості зазначеної в актах виконаних робіт наведених вище та у висновку товарознавчого дослідження від 01.08.2025 № 25-51/1/ТД, яким встановлено середньоринкову вартість відповідних будівельних матеріалів , виробів та конструкцій документально підтверджується в розмірі 5234638,28 грн без ПДВ.
Тобто, встановлено різницю у вартості будівельних матеріалів, виробів та конструкцій що використовувались при проведенні робіт із зазначеною в актах у порівнянні із середньоринковою.
Суд зазначає, що відповідно до статті 6 цього Кодексу, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ч. 1 ст. 627 ЦК України).
Відповідно до приписів ст. 632 Цивільного кодексу України ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. У випадках, встановлених законом, застосовуються ціни (тарифи, ставки тощо), які встановлюються або регулюються уповноваженими органами державної влади або органами місцевого самоврядування. Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом. Зміна ціни в договорі після його виконання не допускається.
Зі встановлених судом обставин вбачається, що сторони під час укладення договору шляхом вільного волевиявлення погодили його ціну.
Зі змісту укладеного договору вбачається, що договірна ціна за цим договором визначається сторонами як тверда та складається генпідрядником на підставі наданої ним цінової пропозиції згідно з вимогами діючих національних стандартів України з ціноутворення в будівництві.
В ціну договору включені примі витрати, накладні витрати, прибуток, який генпідрядник планує одержати при виконанні цього договору та усі податки і збори, що спочуються або мають бути сплачені генпідрядником стосовно надання послуг.
На виконання вимог суду, позивач надав пояснення від 29.01.2026, у яких зазначив, що договірна ціна до договору підряду була розроблена на підставі проектно-кошторисної документації, яка в свою чергу пройшла експертизу та отримала позитивний експертний звіт № 45001 від 31.10.2023. 
Суд зазначає, що у висновку експерта визначені та застосовані для порівняння середньоринкові ціни, в той же час, згідно з умовами укладеного договору, ціна на будівельні матеріали, вироби та конструкції, мала відповідати договірній ціні та кошторисній документації, погодженій сторонами, а не середньоринковій.
Позивачем не надано жодних доказів у розумінні статей 76-79 ГПК України, на підтвердження того, що на момент підписання актів виконаних робіт та довідок про вартість виконаних робіт, вартість будівельних матеріалів, виробів та конструкції перевищила узгоджену сторонами договірну ціну.
Суд враховує, що зважаючи на відсутність доказів невідповідності вартості будівельних матеріалів, виробів та конструкцій, що зазначені в актах, договірній ціні, враховуючи, що зміна ціни в договорі після його виконання не допускається, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для стягнення з відповідача збитків у розмірі 6281565,94 грн, що становлять різницю між вартістю, зазначеною в актах та середньоринковою вартістю.
Щодо посилань відповідача в судовому засіданні на недотримання досудового порядку врегулювання спору, то суд зазначає, що у рішенні Конституційного Суду України від 09 липня 2002 року №15-рп/2002 зазначено, що обрання певного засобу правового захисту, у тому числі й досудового врегулювання спору, є правом, а не обов`язком особи, яка добровільно, виходячи з власних інтересів, його використовує. Встановлення законом обов`язкового досудового врегулювання спору обмежує можливість реалізації права на судовий захист.
У даному випадку позивач наділений можливістю реалізувати своє право на стягнення збитків к шляхом пред`явлення досудової вимоги, так і шляхом безпосереднього звернення до суду з відповідним позовом.
При цьому, згідно з рішенням Конституційного Суду України від 09.07.2002 №15- рп/2002 (справа №1-2/2002 про досудове врегулювання спорів) право особи (громадянина України, іноземця, особи без громадянства, юридичної особи) на звернення до суду за вирішенням спору не може бути обмежене законом, іншими нормативно-правовими актами. Встановлення законом або договором досудового врегулювання спору за волевиявленням суб`єктів правовідносин не є обмеженням юрисдикції судів і права на судовий захист.
Приписами ст.76, 77 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно із ст.78, 79 Господарського процесуального кодексу України, достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.
Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

ВИСНОВКИ СУДУ 
З урахуванням встановлених обставин, відповідно до ст. 86 ГПК України, суд оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м.Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю "ІБК"СМАРТ РЕНОВЕЙШЕН", а саме в частині стягнення 2763384,30 грн збитків.

РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ 
За приписами ст.129 ГПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Керуючись ст. ст. 73-74, 76-79, 86, 129, 233, 240, 242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:
Позов задовольнити частково.
Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ІБК"СМАРТ РЕНОВЕЙШЕН" (01030, м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, буд.51, літ. Б, офіс 4/1, ідентифікаційний код 42855266) на користь Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (01601, м.Київ, вул.Володимирська, буд.13, ідентифікаційний код 38620155) 2763384,30 грн збитків та 41450,76 грн судового збору.
Видати наказ після набрання рішенням законної сили.
В іншій частині позову відмовити.
Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Повне рішення складено 02.03.2026.

Суддя С.О. Турчин