КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2026 року

справа № 758/12583/24

провадження № 22-ц/824/855/2026

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
судді-доповідача: Музичко С.Г.,
суддів: Болотова Є.В., Сушко Л.П.
при секретарі: Яхно П.А.

учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 
відповідач - Подільський відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ)
третя особа: Державне підприємство «Сетам»

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Подільського районного суду м. Києва від 15 квітня 2025 року поставлене під головуванням судді Будзан Л.Д. у справі за позовом ОСОБА_1 до Подільського відділу державноївиконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), третя особа: Державне підприємство «Сетам» про визнання права власності на нерухоме майно,-

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2024 року ОСОБА_1 через свого представника адвоката Снісаренка Д.І. звернулась до суду із позовом до Подільського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), третя особа ДП «Сетам», в якому просила визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1 .
В обґрунтування позовних вимог вказала на те, що Подільський відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) звернувся до ДП «Сетам» із заявкою на реалізацію арештованого майна.
10.08.2022 здійснено публікацію оголошення про проведення аукціону на сайті ДП «Сетам», реєстраційний номер лота - 515639, найменування майна - іпотека, квартира АДРЕСА_1 , ціна - 1 168 095,60 грн. Торги із продажу зазначеної нерухомості неодноразово зупинялись, та в подальшому торги було відновлено та призначено дату їх проведення - 10.06.2024. 
Позивачем сплачено гарантійний внесок в сумі 58404,78 грн та прийнято участь в аукціоні. За результатами аукціону переможцем стала позивач. Однак, в період із 10.06.2024 по 27.09.2024 відповідачем, в порушення вимог закону, приймались постанови про відкладення проведення виконавчих дій. 
27.09.2024 сформовано протокол № 613575, відповідно до якого переможцем аукціону стала позивач, та, останній визначено строк до 11.10.2024 для оплати залишку вартості майна в сумі 1109690,82 грн. Позивачем сплачено зазначену суму 01.10.2024. Однак, 02.10.2024 позивачу подзвонив представник відповідача, вказавши про необхідність написання заяви про повернення коштів, на що позивач не погодилась.
Одразу після зазначеної розмови та відмови позивача, на сайті ДП «Сетам» було розміщено повідомлення про зупинення торгів, у зв`язку із постановою про відкладення проведення виконавчих дій. Позивач вказує, що відповідач умисно затягував час для формування протоколу, і після сплати позивачем коштів за придбане майно продовжив свої дії, які були направлені на унеможливлення отримання позивачем права власності на майно. 
Відповідач не видав позивачу належним чином оформлений акт про реалізацію предмета іпотеки, що унеможливлює подальше оформлення права власності позивача на нерухомість, тому позивач просить суд захистити її права шляхом задоволення позову про визнання за нею права власності на нерухоме майно.
Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 15 квітня 2025 року в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено. 
Не погоджуючись із рішенням суду представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить рішення суду скасувати, постановити нове рішення про задоволення позовних вимог.
Вимоги обґрунтовані тим, що дії приватного нотаріуса, до якого б звернувся позивач без акту про реалізацію предмета іпотеки, який має відповідати вимогам ч. 2 ст. 47 ЗУ «Про іпотеку», були би правомірними у разі відмови у проведенні нотаріальної дії. І вимога апелянта про визнання неправомірною бездіяльність нотаріуса щодо невидачі свідоцтва про придбання майна з електронного аукціону була би безпідставною та неналежною.
Твердження суду першої інстанції про те, що обраний позивачем спосіб захисту є неналежним не є обґрунтованими, оскільки у випадку визнання у встановленому законом порядку неправомірності та безпідставності бездіяльності відповідача щодо невидачі акту про реалізацію іпотеки, з огляду на характер порушеного права позивача, така вимога до суду не відповідала би критерію ефективності, адже судовий захист повинен бути повним та відповідати принципу процесуальної економії.
Апелянт зазначає, що обраний ним спосіб захисту повністю враховує зміст порушеного права, характер його порушення, наслідки, які спричинило порушення, а головне відповідає правовій меті, якої прагне позивач - захистити порушене право власності.
Звертає увагу, що суд першої інстанції не вказав який мав би бути процесуальний статус боржника у виконавчому провадженні та іпотекодержателя спірного майна у даній справі. Мали би бути залучені дані особи як співвідповідачі або як треті особи.
Предметом даного спору є визнання порушеного відповідачем права власності апелянта. Обов`язки відповідача та ДП «Сетам» є різними, ДП «Сетам» виконав свої обов`язки в повному обсязі, та не порушував права позивача, відповідач у свою чергу свої обов`язки умисно не виконує, чим порушує права апелянта.
У відзиві на апеляційну скаргу представник Подільського Відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального Міжрегіонального Управління Міністерства Юстиції зазначив, що у період дії воєнного стану та в тридцятиденний строк з дати його припинення або скасування електронні аукціони з реалізації нерухомого майна, що належить фізичним особам та перебуває в іпотеці за споживчими кредитами, не провадяться. 
В судовому засіданні представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 апеляційну скаргу підтримав, просив її задовольнити.
Інші сторони в судове засідання не з`явились, про місце, дату та час розгляду справи повідомлялись належним чином.
Перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не надано до суду доказів звернення до відповідача або третьої особи із вимогою видати акт про реалізацію предмета іпотеки, а також оскарження неправомірних дій відповідача та третьої особи. 
В матеріалах справи відсутні докази звернення позивача до нотаріуса, відмова нотаріуса у видачі свідоцтва про придбання майна з електронного аукціону та належної реєстрації права власності за позивачем у визначеному законом порядку.
Суд вважав, що залучення в розгляді справи всіх належних відповідачів ДП «Сетам», як продавець майна та організатор торгів, а також боржник та іпотекодержатель спірного майна, оскільки заявлені вимоги стосуються їх прав та обов`язків є обов`язковим, оскільки лише за наявності належного складу відповідачів, прав та обов`язків яких стосується предмет позову у справі, суд у змозі вирішувати питання про обґрунтованість позовних вимог.
Колегія суддів погоджується з висновком суду, виходячи з наступного. 
Судом встановлено, що в провадженні Подільського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) перебуває виконавче провадження № НОМЕР_1 з примусового виконання виконавчого листа № 758/11934/13-ц, виданого 13.12.2013 Подільським районним судом м. Києва про стягнення з ОСОБА_3 на користь ПАТ «Укрсиббанк», правонаступником якого є ТОВ «Інвестмент Юніон» заборгованості за кредитним договором в сумі 260270,55 грн.
Постановою державного виконавця Подільського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 04.11.2019 у вказаному виконавчому провадженні було накладено арешт на все майно боржника ОСОБА_3 , а постановою від 23.11.2021 було описано та накладено арешт на належну боржнику ОСОБА_3 квартиру АДРЕСА_1 .
Судом також встановлено, що квартира АДРЕСА_1 знаходиться за споживчим кредитом в іпотеці ПАТ «Укрсиббанк», правонаступником якого є ТОВ «Інвестмент Юніон».
26.01.2022 Подільським відділом державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) подано до ДП «Сетам» заявку на реалізацію зазначеного майна.
10.08.2022 здійснено публікацію оголошення про проведення аукціону на сайті ДП «Сетам», реєстраційний номер лота - 515639, найменування майна - іпотека, квартира АДРЕСА_1 , ціна - 1168095,60 грн.
З копії матеріалів виконавчого провадження вбачається, що в період із 01.09.2022 по 24.10.2024 проведення виконавчих дій неодноразово відкладалось з огляду на п. 5 наказу Міністерства юстиції України від 10.06.2022 № 2343/5 «Деякі питання реалізації арештованого майна у виконавчому провадженні в період воєнного стану», та в зв`язку із прийняттям Верховною Радою України Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів щодо дії норми на період воєнного стану» від 15.03.2022 № 2120, про що державним виконавцем виносились відповідні постанови в рамках виконавчого провадження № НОМЕР_1.
Відповідно до копії постанови начальника Подільського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 13.06.2024 про результати перевірки законності виконавчого провадження, встановлено, що державним виконавцем неодноразово порушувались строки винесення постанов про відкладення виконавчого провадження у виконавчому провадженні № НОМЕР_1, чим порушувались вимоги ч. 1 ст. 18, ч. 1 ст. 13, ст.. 32 Закону України «Про виконавче провадження», пункту 5-2 розділу VI «Прикінцеві положення» Закону України «Про іпотеку» та пункту 5 наказу Міністерства юстиції України від 10.06.2022 № 2343/5 «Деякі питання реалізації арештованого майна у виконавчому провадженні в період воєнного стану», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13.06.2022 за № 634/37970.
Постановою державного виконавця Подільського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 12.09.2024, відкладено проведення виконавчих дій у виконавчому провадженні № НОМЕР_1, до 24.09.2024.
Відповідно до протоколу ДП «Сетам» № 613575, який сформовано 27.09.2024, аукціон (торги) з продажу лота № 515639, найменування майна - іпотека, квартира АДРЕСА_1 , ціна 1168095,60 грн, відбулись 10.06.2024, переможцем аукціону визначено ОСОБА_1 , та встановлено до 11.10.2024 строк переможцю для внесення коштів.
01.10.2024 позивачем сплачено обумовлену в протоколі суму, що підтверджується копією квитанції.
Постановою державного виконавця Подільського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 01.10.2024 відкладено проведення виконавчих дій у виконавчому провадженні № НОМЕР_1.
Судом вірно встановлено, що доказів звернення позивача до відповідача або до третьої особи із вимогою видати акт про реалізацію предмета іпотеки, а також оскарження неправомірних дій відповідача та/або третьої особи, матеріали справи не містять, та стороною позивача суду надано не було.
Встановлено, також відсутність доказів звернення позивача до нотаріуса, та, відповідно, відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про придбання майна з електронного аукціону та належної реєстрації права власності за позивачем у визначеному законом порядку.
Відповідно до частини 1, 2 статті 18 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.
Виконавець зобов`язаний: здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом; надавати сторонам виконавчого провадження, їхнім представникам та прокурору як учаснику виконавчого провадження можливість ознайомитися з матеріалами виконавчого провадження; розглядати в установлені законом строки заяви сторін, інших учасників виконавчого провадження та їхні клопотання; заявляти в установленому порядку про самовідвід за наявності обставин, передбачених цим Законом; роз`яснювати сторонам та іншим учасникам виконавчого провадження їхні права та обов`язки.
Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов`язки суб`єктів матеріальних правовідносин цивільної справи.
Правила проведення електронних торгів визначено Порядком проведення електронних торгів, які затверджені наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016.
Відповідно до вказаного Порядку організатор електронних торгів (ДП «Сетам») розміщує інформацію в системі електронних торгів, виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби.
Аукціон (торги) з продажу лота № 515639, найменування майна - іпотека, квартира АДРЕСА_1 , ціна - 1168095,60 грн., - відбулися 10.06.2024, переможцем аукціону визначено ОСОБА_1 , та встановлено строк переможцю до 11.10.2024 для внесення коштів, а 01.10.2024 позивачем сплачено обумовлену в протоколі суму, що підтверджується копією квитанції.
Стаття 650 ЦК України закріплює такий спосіб реалізації майна, як укладення договорів на біржах, аукціонах (торгах), конкурсах, та відсилає до інших нормативних актів, якими повинні встановлюватись особливості укладення цих договорів. До цього зводиться і норма ч. 4 ст. 656 ЦК України, згідно з якою до таких договорів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.
Порядок і особливості продажу арештованого майна на електронних торгах, визначений Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016., яким передбачено продаж майна боржника (п.1 Розділ І).
Згідно з п. 4 розділу X Порядку після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди організатору (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований.
Підписаний та скріплений печаткою приватного виконавця або затверджений начальником відділу державної виконавчої служби акт виконавець видає або надсилає переможцеві електронних торгів не пізніше наступного робочого дня з дня його затвердження.
Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством (п. 8 розділу X Порядку).
З огляду на викладені вище норми законодавства, аналізу правової природи процедури реалізації майна на торгах, яка полягає в продажі майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на торгах, тобто є правочином.
Відповідно до частини четвертої статті 656 ЦК України, до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.
Згідно із статтею 650 Цивільного кодексу України, особливості укладення договорів на організованих ринках капіталу, організованих товарних ринках, аукціонах (публічних торгах), конкурсах тощо встановлюються відповідними актами законодавства.
Відповідно до частини 4 статті 656 ЦК України, до договору купівлі-продажу, що укладається на організованих ринках капіталу та організованих товарних ринках, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і договорів купівлі-продажу фінансових інструментів, укладених поза організованим ринком, застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.
Відповідно до статті 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом. (Ст. 328 ЦК України)
В порядку частини четвертої статті 263 ЦПК УкраїниСудом вірно взято до уваги висновок Верховного Суду викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19, згідно з яким якщо суд буде вважати, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню. Однак, якщо обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором, проте є ефективним та не суперечить закону, а закон або договір у свою чергу не визначають іншого ефективного способу захисту, то порушене право позивача підлягає захисту обраним ним способом (аналогічний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19).
Судом обґрунтовано встановлено, що підстави позовних вимог зводяться до обґрунтувань неправомірності дій державного виконавця, що унеможливлює набуття позивачем права власності на нерухоме майно у визначеному законом порядку.
Позивач не навів суду переконливих обґгрунтувань та не надав відповідних доказів про неправомірності та безпідставності невидачі акту про реалізацію предмета іпотеки і свідоцтва про придбання майна з електронного аукціону.
Зазначені вимоги не є предметом розгляду у даній справі, а тому суд вірно вважав, що обраний позивачем спосіб захисту її порушених прав шляхом визнання права власності на квартиру в судовому порядку не є належним з огляду на правовідносини, що склались між сторонами.
Згідно з частинами третьою - п`ятою статті 47 Закону України «Про іпотеку», акт про реалізацію предмета іпотеки підписується державним виконавцем, затверджується начальником відповідного органу державної виконавчої служби, скріплюється печаткою цього органу або підписується приватним виконавцем, скріплюється його печаткою та не пізніше наступного дня надсилається до організатора прилюдних торгів, який проводив прилюдні торги.
Державний виконавець, приватний виконавець не може відмовити у видачі акта про реалізацію предмета іпотеки, якщо така реалізація здійснювалася, відповідно до вимог цього Закону. У разі відмови видати акт про реалізацію предмета іпотеки державний виконавець, приватний виконавець повинен протягом п`яти робочих днів з дня закінчення строку, встановленого частиною другою цієї статті, повідомити про це організатора прилюдних торгів, іпотекодержателя, іпотекодавця та покупця.
Повідомлення, що містить підстави для відмови у видачі акта про реалізацію предмета іпотеки, підписується державним виконавцем і начальником відповідного органу державної виконавчої служби та скріплюється печаткою цього органу або підписується приватним виконавцем та скріплюється його печаткою. Відмова державного виконавця, приватного виконавця видати акт про реалізацію предмета іпотеки може бути оскаржена відповідно до законодавства.
На підставі акта про реалізацію предмета іпотеки нотаріус видає покупцеві свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів.
Набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, - державна виконавча служба й організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є їхній переможець.
Виходячи з наведеного, сторонами договору, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці - державна виконавча служба й організатор цих торгів, та покупець - переможець торгів (аналогічний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 910/856/17 (пункти 40-41), від 07 липня 2020 року у справі № 438/610/14-ц (пункт 56)).
Акт про реалізацію предмета іпотеки є договором, а свідоцтво право підтверджуючим документом, виданим на підставі такого акта, який є правовстановлюючим документом.
Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.
Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 ЦПК України).
Відповідач - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами, та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами.
Визначення у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом. Незалучення до участі у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад (правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 28 жовтня 2020 року у справі № 761/23904/19, від 20 січня 2021 року у справі 203/2/19).
При вирішенні спору суд вірно вважав, що у даній справі відповідачами, окрім Подільського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), мало б виступати ДП «Сетам», як продавець майна та організатор торгів, а також боржник та іпотекодержатель спірного майна, оскільки, заявлені вимоги стосуються прав та обов`язків зазначених осіб.
Згідно вимог статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Підстав для скасування оскаржуваного рішення колегія суддів не вбачає.
Керуючись ст. 268, 367, 374, 375, 381-384, 389 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 залишити без задоволення. 
Рішення Подільського районного суду м. Києва від 15 квітня 2025 року залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з моменту прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.
Повний текст складено 03 березня 2026 року.

Суддя-доповідач

Судді