БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
вул. Шевченків шлях, 30-А, м. Березань, Київська область, 07541
№ провадження 2-п/356/2/26 
Справа № 356/1689/16-ц 

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.02.2026 року Березанський міський суд Київської області у складі:

головуючої судді Дудар Т.В.
за участю секретаря Харченко Ж.В.
представника відповідача (заявника) Завойка Д.І.
представника позивача Рури Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні Березанського міського суду Київської області заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Завойко Дмитра Івановича про перегляд заочного рішення Березанського міського суду Київської області від 02.11.2016 року по справі № 356/1689/16-ц за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

Представником заявника ОСОБА_1 адвокатом Завойко Д.І. через систему «Електронний суд» було подано заяву про перегляд заочного рішення Березанського міського суду Київської області від 02.11.2016 року по справі №356/1689/16-ц (зареєстровано за вх. №112 від 09.01.2026), у якій він просив суд поновити відповідачу – ОСОБА_1 строк на подання заяви про перегляд заочного рішеня.
Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 29.01.2026 було поновлено строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Березанського міського суду Київської області від 02.11.2016 року по справі № 356/1689/16-ц за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором. Цією ж ухвалою було прийнято до свого провадження дану заяву та призначено судове засідання.
Заява про перегляд заочного рішення обґрунтована тим, що 02 листопада 2016 року заочним рішенням Березанського міського суду Київської області була задоволена позовна заява АТ КБ “Приватбанк” до заявника (відповідача) про стягнення заборгованості за кредитним договором. Заявник вважає дане заочне рішення суду першої інстанції таким, що підлягає скасуванню з подальшим розглядом справи за правилами загального позовного провадження, виходячи з наступного.
Копію позовної заяви з додатком та судові повідомлення про дату судового засідання по даній справі заявник не отримував, оскільки фактично проживав на час розгляду даної справи за адресою місцезнаходження житлового будинку, який на праві власності належить відповідачу, а саме: АДРЕСА_1 . За адресою місця реєстрації відповідач на час розгляду справи взагалі не проживала. Саме тому судові повідомлення на його адресу повертались до суду з відміткою Укрпошти про закінчення терміну зберігання.
Як вказано в заяві, про наявність оскаржуваного судового рішення відповідач дізналась 12.06.2024 року, коли до неї зателефонував приватний виконавець Літвиненко О.В. та повідомив про наявність виконавчого провадження ВП № 74869354 про стягнення з відповідача заборгованості на підставі вказаного рішення суду. В подальшому, відповідач звернулась до адвоката Завойко Д.І. з проханням з`ясувати стосовно наявності відносно неї судового рішення щодо стягнення заборгованості. 13.06.2024 року представником відповідача - адвокатом Завойко Д.І. була подана через систему “Електроний суд” заява про ознайомлення з матеріалами справи № 356/1689/16-ц. 19.06.2024 року адвокат Завойко Д.І. ознайомився в Єдиному реєстрі судових рішень з текстом оскаржуваного заочного рішення. Крім того, 20.06.2024 року на електроний кабінет адвоката Завойко Д.І. через систему “Електроний суд” були направлені наявні в Березанському міському суді Київської області матеріали справи № 356/1689/16-ц, серед яких зокрема міститься лист керівника апарату Березанського міського суду на ім`я судді цього суду, Лялик Р.М., згідно з яким у відповідь на заяву судді від 05.02.2024 року суд повідомляє, що матеріали цивільної справи № 356/1689/16-ц (провадження № 2/356/253/16) за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційного банку “Приватбанк” до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості знищені згідно акту № 17 від 21.11.2023 року за закінченням терміну зберігання. В зв`язку з відсутністю зазначеної цивільної справи було надано належним чином завірену копію рішення від 02.11.2016 року. 
Тобто, як зазначає адвокат Завойко Д.І, виходячи зі змісту вказаного листа вбачається, що судом були знищені всі матеріали по даній цивільній справі, на підставі яких було винесено оскаржуване заочне рішення. Разом з цим, згідно з ухвалою Березанського міського суду Київської області від 10.12.2025 року, яка набрала законної сили 26.12.2025 року, судом було частково задоволено заяву адвоката Завойко Д.І. про відновлення втраченого судового провадження у даній справі, а саме: відновлено це провадження в частині заочного рішення Березанського міського суду Київської області від 02.11.2016, яким стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк»" 49094, м. Дніпропетровськ вул. Набережна Перемоги буд. 50 р/р НОМЕР_1 , МФО 305299, КОД ЄДРПОУ 14360570, 145 428 (сто сорок п`ять тисяч чотириста двадцять вісім) гривень 85 копійок – заборгованість за кредитом; 316227 (триста шістнадцять тисяч двісті двадцять сім) гривень 67 копійок - заборгованість по відсотках за користування кредитом; 24446 (двадцять чотири тисячі чотириста сорок шість) гривень 83 копійки - заборгованість по комісії за користуванням кредитом. Всього 486103 (чотириста вісімдесят шість тисяч сто три) гривні 35 копійок. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк»" 49094, м. Дніпропетровськ вул. Набережна Перемоги буд. 50 р/р НОМЕР_2 , МФО 305299, КОД ЄДРПОУ 14360570 судовий збір в сумі 7291 (сім тисяч двісті дев`яносто одну) гривню 55 копійок; належним чином засвідченої копії позовної заяви Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» від 19.08.2016 про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за кредитним договором № K3P0GK15006517 від 07.08.2007 у розмірі 486 103,35 грн., яка складається з наступного: 145 428,85 грн. – заборгованість за кредитом; 316 227,67 грн. - заборгованість по відсоткам за користування кредитом; 24 446,83 грн. - заборгованість по комісії за користуванням кредитом та стягнення з відповідача судових витрат; належним чином засвідченої копії заявки ОСОБА_2 про отримання процесуальних документів в електронному вигляді від 19.08.2016; належним чином засвідченої копії розрахунку заборгованості за договором № K3P0GK15006517 від 07-08-2007, укладеного між ПриватБанком та клієнтом – ОСОБА_1 , станом на 17-08-2016; належним чином засвідченої копії кредитного договору №K3P0GK15006517 від 07.08.2007, укладеного між Закритим акціонерним товариством Комерційний банк «Приватбанк» та ОСОБА_1 ; належним чином засвідченої копії ордеру-розпорядження від 07.08.2007; належним чином засвідченої копії заяви ОСОБА_1 на видачу готівки № 1 від 07.08.2007; копія паспорту та ідентифікаційного номеру ОСОБА_1 . 
Відносно доводів та вказаних доказів, якими позивач обгрунтовує свої позовні вимоги, в заяві зазначено, що доказами, які підтверджують наявність заборгованості та її розмір, є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України “Про бухгалтерський облік та фінансову звітність”. Згідно вказаної норми Закону, підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це не можливо - безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Відповідно до пункту 62 Положення про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 04.07.2018 року № 275, виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту. В даному випадку ОСОБА_3 зазначає, що позовна заява, яка є складовою відновленого провадження по даній справі, не містить посилання в своєму додатку на відповідні виписки з особового рахунку клієнта про здійснення ним операцій за певний період. Тому такі докази в матеріалах справи відсутні, що в свою чергу, як підкреслено в заяві, свідчить, про необгрунтованість позовних вимог. 
Також представник заявника зазначив, що 09.09.2025 року ухвалою Березанського міського суду Київської області, залишеною без змін постановою Київського апеляційного суду від 19.11.2025 року по даній справі було визнано неподаною та повернуто заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Березанського міського суду Київської області від 02.11.2016 року за позовом АТ КБ “Приватбанк” про стягнення заборгованості за кредитним договором. Дана ухвала була обгрунтована, зокрема, тим, що чинним цивільним процесуальним законодавством не передбачено поєднання в одній заяві вимог про перегляд заочного рішення та вимог про відновлення втраченого судового провадження, так як вказані заяви є предметом окремого судового розгляду, мають різну правову природу та відмінне правове регулювання, передбачене главою 11 розділу ІІІ ЦПК України та розділом Х ЦПК України відповідно, і за змістом вказаних вище вимог Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації від 20.08.2019 № 814, Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30, а також Засад використання автоматизованої системи документообігу Березанського міського суду Київської області, затвердженими зборами суддів Березанського міського суду Київської області від 01.10.2015 (із змінами і доповненнями), такі заяви подаються окремо з дотриманням встановленого процесуального порядку та підлягають окремому судовому розгляду.
Водночас адвокат Завойко Д.І. вказує, що, без належного та достатнього відновлення провадження у справі шляхом надання позивачем для такого відновлення низки письмових доказів унеможливлено виконання вимог п. 4 ч. 2 ст. 285 ЦПК України, оскільки через обставину знищення провадження у справі посилання на докази, якими відповідач обгрунтовує свої заперечення проти вимог позивача, не вдавалось за можливе.
Отже, представник заявника ОСОБА_1 адвокат Завойко Д.І. у вказаній заяві про перегляд заочного рішення просить суд: поновити відповідачу - ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ) строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Березанського міського суду Київської області від 02.11.2016 року по справі № 356/1689/16-ц. Скасувати заочне рішення Березанського міського суду Київської області від 02.11.2016 року по справі № 356/1689/16-ц і призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.
12.02.2026 через систему «Електронний суд» представником позивача адвокатом Рурою Н.В. було подано заперечення на заяву про перегляд заочного рішення у справі №356/1689/16 (зареєстровано за вх. №808 від 13.02.2026). У вказаних запереченнях ОСОБА_4 зокрема, зазначає, що ознайомившись з вказаною заявою АТ КБ «ПриватБанк», керуючись ст. 43 ЦПК України надає суду наступні заперечення.
Що стосується строків звернення з заявою про перегляд заочного рішення, то в запереченнях вказано, що відповідачем не надано доказів, що судові повістки та заочне рішення суду не надсилались на її адресу, а за відсутності справи перевірити дані обставини неможливо, оскільки матеріали справи знищено за терміном зберігання. Крім того, не надано доказів, що відповідач не знав та не міг знати про наявність рішення з моменту його ухвалення.
Також адвокат Рура Н.В. зазначає, що провадження у справі № 356/1689/16-ц було відкрито 22.09.2016 року та призначено розгляд справи. Заочне рішення Березанським районним судом Київської області ухвалено 02.11.2016 року. Тобто, у відповідача було достатньо часу з моменту відкриття провадження до ухвалення рішення у справі скористатись процесуальними правами та надати суду свої заперечення, докази тощо, а також можливість своєчасно звернутись до суду з заявою про перегляд заочного рішення.
Разом з тим, як вказано в запереченнях, відповідачем не надано доказів, що про наявність оскаржуваного судового рішення вона дізналась 12.06.2024 року. Відповідач не міг не знати про наявність рішення суду від 02.11.2016 року у справі № 356/1689/16-ц, оскільки виконавчий лист перебував на виконанні і до 2024 року. Так, зокрема в рамках виконавчого провадження 53720740, відкритого 18.04.2017 року відділом Березанського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області вчинялись виконавчі дії, тому відповідач мав реальну можливість (повинен був) дізнатися про стверджуване ним порушення його прав, водночас не вчинив жодних дій, спрямованих на відновлення своїх прав. З моменту повторного відкриття виконавчого провадження 26.04.2024 року та вчинення виконавцем виконавчих дій, відповідач майже через дев`ять років після ухвалення заочного рішення звернулась до суду з заявою про перегляд заочного рішення, що свідчить про недобросовісну поведінку відповідача, оскільки остання штучно створює перешкоди щодо виконання рішення в рамках виконавчого провадження, у зв`язку з чим порушуються права банку як кредитора. 
Як стверджується в запереченнях, відповідачем не надано жодної поважної причини пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, а також не надано доказів, які об`єктивно перешкоджали їй звернутися до суду із заявою про перегляд заочного рішення у визначений процесуальним законом строк.
Щодо підстав для перегляду заочного рішення адвокат Рура Н.В. вказує, що відповідачем не підтверджено належними та допустимими доказами поважності причин неявки в судове засідання, а також не доведено обставин неналежного повідомлення про дату, час та місце розгляду справи, а тому відсутні підстави для скасування заочного рішення. Разом з тим, представник позивача звертає увагу суду на те, що відповідачем у заяві про перегляд заочного рішення зазначено адресу реєстрації, яка відповідає адресі реєстрації, за якою судом здійснювався виклик при розгляді справи, тобто адреса не змінювалась.
Також в запереченнях зазначено, що відповідачем не надано доказів, якими вона обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача та які мають мати істотне значення для правильного вирішення спору та які не були відомі суду під час ухвалення заочного рішення, зокрема, що заборгованість за кредитним договором №K3POGK15006517 від 07.08.2007 року не існувала взагалі, або існувала в іншому розмірі на момент ухвалення рішення суду. Жодних контррозрахунків, або доказів невідповідності чи відсутності боргу перед Банком, платіжних документів на підтвердження повного або часткового виконання боржником зобов`язань за укладеним кредитним договором станом на день ухвалення рішення не надається.
Отже, в запереченнях на заяву про перегляд заочного рішення у справі №356/1689/16 адвокат Рура Н.В. просить суд відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення.
Відповідач ОСОБА_1 належним чином повідмлена про дату, час і місце засідання, до суду не з`явилася.
В судовому засіданні представник заявника адвокат Завойко Д.І. підтримав подану заяву, посилаючись на підстави та обставини, викладені у ній. 
Представник позивача АТ КБ "ПриватБанк" адвокат Рура Н.В. просила суд відмовити у задоволенні заяви з підстав, викладних у запереченнях на заяву про перегляд заочного рішення.
Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви, що слідує з ч. 1 ст. 287 ЦПК України.
Заслухавши представника відповідача (заявника), представника позивачаю, дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків.
Відповідно до ч. 1, 4 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви (ч. 1 ст. 287 ЦПК України).
Судом встановлено, що 02.11.2016 Березанським міським судом Київської області винесено заочне рішення у цивільній справі № 356/1689/16-ц за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Позов задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» 145428 (сто сорок пять тисяч чотириста двадцять вісім) гривень 85 копійок - заборгованість за кредитом; 316227 (триста шістнадцять тисяч двісті двадцять сім) гривень 67 копійок - заборгованість по відсотках за користування кредитом; 24446 (двадцять чотири тисячі чотириста сорок шість) гривень 83копійки - заборгованість по комісії за користуванням кредитом. Всього 486103 (чотириста вісімдесят шість тисяч сто три) гривні 35копійок. Стягнути з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» судовий збір в сумі 7291 (сім тисяч двісті девяносто одну) гривню 55 копійок.
Як станом на 2016 рік в ЦПК України, так і станом на дату розгляду даної заяви, в ЦПК України щодо скасування заочного рішення зазначено, зокрема, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.
Представником заявника було вказано під час розгляду цієї заяви, що суд здійснював неналежний виклик його довірительки, оскільки повідомляв не за місцем її реального місця проживання, а за місцем реєстрації.
Незаперечуючи жодним чином факт укладення його довірителькою з ПАТ КБ «Приватбанк» кредитного договору № K3P0GK15006517 від 07.08.2007 та отримання кредитних коштів вказував, що розрахунок заборгованості був здійснений неправильно та до позовної заяви не були надані первинні фінансові документи, такі як виписка з особового рахунку клієнта. Однак, разом з цим не надав своїх контррозрахунків заборгованості чи будь-яких доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи.
У п. 40 рішення ЄСПЛ у справі "Пономарьов проти України" (заява № 3236/03) суд нагадує, що право на справедливий розгляд судом, яке гарантовано пунктом 1 статті 6 Конвенці, має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (mutatis mutandis, рішення у справі "Рябих проти Росії" (Ryabykh v. ussia), заява № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-X). 
У рішенні ЄСПЛ по справі "Дія 97 проти України" (заява № 19164/04, пункт 47) суд також постановляв, що процесуальні правила призначені для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності, а також, що учасники судового провадження повинні мати право розраховувати на те, що ці правила застосовуватимуться. Цей принцип застосовується до усіх - не лише до сторін провадження, але й до національних судів (рішення у справах: Каньєте де Хоньї проти Іспанії (Kanye de Honji v. Spain) заява № 55782/00, пункт 36; Гору проти Греції (№ 3) (Gorou v. Greece (no. 3), заява №21845/03, пункт 27; Михолапа проти Латвії (Miholapa v. Latvia), заява № 61655/00, пункт 24 та Андрєєва проти Латвії (Andrejeva v. Latvia), заява № 55707/00, пункт 99).
В силу приписів ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.
Так, відповідно до п. 3, 4 ч. 2 ст. 285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.
Як визначено ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.
З аналізу вказаної вище правової норми суд дійшов висновку про те, що для скасування заочного рішення необхідна сукупність двох умов: відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.
Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність правових підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.
Поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці в судове засідання. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними доказами. Відповідачем не додано належних доказів на підтвердження поважності причин неподання ним відзиву, неповідомлення причин неявки до суду.
З огляду на викладене вище, суд дійшов висновку про відсутність законних підстав для скасування заочного рішення, відтак, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити.
Згідно з ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 284, 287, 288 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Завойко Дмитра Івановича про перегляд заочного рішення Березанського міського суду Київської області від 02.11.2016 року по справі № 356/1689/16-ц за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України, а саме: апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Т. В. Дудар