Справа № 991/878/26
Провадження 1-кс/991/1220/26

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 лютого 2026 року         м.Київ 

Суддя Вищого антикорупційного суду (ВАКС) ОСОБА_1 (далі - суд),
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
заявника ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні
заяву адвоката ОСОБА_3 
про відвід слідчого судді ВАКС ОСОБА_4 у справі №991/878/26 (провадження №991/884/26)
щодо розгляду скарги на повідомлення про підозру
у кримінальному провадженні №52026000000000006 від 06.01.2026
ВСТАНОВИВ:
1. Стислий опис судового провадження.
02.02.2026 до ВАКС надійшла скарга адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на повідомлення про підозру у кримінальному провадженні №52026000000000006, для розгляду якої відповідно до статті 35 Кримінального процесуального кодексу України (далі-КПК) і протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду у справі №991/878/26 (провадження №991/884/26) визначено слідчого суддю ВАКС ОСОБА_4 .
12.02.2026 до ВАКС надійшла заява адвоката ОСОБА_3 (далі - заявник) в інтересах ОСОБА_6 про відвід слідчого судді ВАКС ОСОБА_4 від участі в кримінальному провадженні №52026000000000006, для розгляду якої відповідно до статті 35 КПК і протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями у справі №991/878/26 (провадження №991/1220/26) визначено суддю ВАКС ОСОБА_1 , яким невідкладно здійснено судовий розгляд 12.02.2026.
2. Короткий виклад заяви про відвід і позицій учасників судового провадження.
2.1. Заявник у заяві просив: «Відвести слідчого суддю ОСОБА_4 від всього кримінального провадження № 52026000000000006», що обґрунтовувалось зокрема таким:
«2. Фактичною та правовою підставою для цієї заяви про відвід є порушення порядку авторозподілу Слідчого судді і визначення його як раніше визначеного за КП 006, тобто на підставі п. 5 ч. 1 ст. 75 КПК України.
3. 02.02.2026 адвокат ОСОБА_7 подав скаргу на повідомлення про підозру в інтересах Клієнта. Цій скарзі присвоїли номер 991/878/26. Слідчий суддя в цій справі- ОСОБА_8 .
4. Одночасно з цим, під час розгляду заяви про самовідвід слідчого судді ОСОБА_9 від розгляду справи №991/250/26 (яку подали в межах кримінального провадження №52017000000000361 («КП 361»), з якого виділили КП 006) апарат ВАКС надав відповідь на запит про порядок його визначення за цією справою: 08.01.2026 до ВАКС від адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_10 надійшла скарга на повідомлення про підозру в межах кримінального провадження 52017000000000361 від 01.06.2017, яка розподілена слідчому судді ОСОБА_11 (справа 991/250/26, провадження 1-кс/991/254/26). В зв`язку з вищевикладеним, визначення слідчого судді для розгляду справи №991/250/26 (провадження 1-кс/991/254/25) за скаргою адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_10 на повідомлення про підозру в межах кримінального провадження №52017000000000361 від 01.06.2017 відповідає нормам КПК України, Положення та Засад. Відповідно до інформації, наявній в автоматизованій системі документообігу суду (далі - АСДС) станом на 11:00 30.01.2026 на стадії досудового розслідування у кримінальному провадженні 52017000000000361 від 01.06.2017 брали участь 9 слідчих суддів, а саме: ОСОБА_12 , ОСОБА_11 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 . Крім того, судді ОСОБА_20 , ОСОБА_4 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 розглядали заяви про відвід судді в межах кримінального провадження № 52017000000000361. Відповідно до інформації, наявній в автоматизованій системі документообігу суду (далі - АСДС) станом на 11:00 30.01.2026 на стадії досудового розслідування у кримінальному провадженні 52026000000000006 брав участь слідчий суддя ОСОБА_4 .
5. Зі звіту авторозподілу щодо справи 991/878/26 можна побачити, що Слідчий суддя є раніше визначеним суддею в КП 006 зі справи 991/720/26)1: І: Вибір доповідача Обрано з поєднаної справи ЄУН 991/720/26, N» провадження 1-кс/991/724/26(4910;73528508] ОСОБА_4 період з 01.01.2026 до 02.02.2026; Відпрацьовано: 16; Справ розподілено(приведена вага): 1089,00; КН 68,06; Інтервал 0-0; КАП 1,00 
6. У справі 991/720/26 Слідчого судді обрали за випадковим номером: Обрано суддю за випадковим числом: 29930 ОСОБА_4 період з 01.01.2026 до 28.01.2026; Відпрацьовано: 13; Справ розподілено(приведена вага): 649,00; КН 49,92; Інтервал 29554-31809; КАП 1,00 І: Вибір головуючого колегії Для одноособового розгляду справи головуючий=доповідач ОСОБА_4 період з 01.01.2026 до 28.01.2026; Відпрацьовано; 13; Справ розподілено(приведена вага): 649,00; КН 49,92; Інтервал 29554-31809; КАП 1,00.
7. Вказана справа стосувалася відводу детектива НАБУ ОСОБА_26 від всього кримінального провадження…
20. Тобто, аналіз Засад та наведеної судової практики підтверджує, що розгляд заяви про відвід детективу не створює правових підстав для визнання слідчого судді раніше визначеним за КП 006.
21. Ця процесуальна дія має суто допоміжний характер і не передбачає дослідження доказів чи оцінки обґрунтованості підозри. Оскільки Засади не містять прямої норми, яка б закріплювала за суддею статус «раніше визначеного» після розв`язання питання про відвід детективу, застосування такого алгоритму автоматизованою системою є технічною помилкою. Такий підхід штучно звужує коло суддів, які можуть розглядати справу, та фактично підміняє принцип випадковості випадковим технічним чинником.
22. Отже, призначення слідчого судді для розгляду клопотань у кримінальному провадженні на підставі його попередньої участі виключно у розгляді відводу детективу прямо суперечить вимогам статті 35 КПК України».
2.2. 12.02.2026 заявник подав до ВАКС доповнення до заяви про відвід слідчого судді, де також просив «Відвести слідчого суддю ОСОБА_4 від всього кримінального провадження №52026000000000006», зокрема зазначивши таке:
«2. Зокрема, я хочу наголосити на резонансності справи «Золотого Мандарина» та тому, чому незаконно створений склад суду у цій справі призведе до визнання додаткового порушення міжнародних зобов`язань України у триваючій скарзі «Логвинський та інші проти України».
1. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ І ОБҐРУНТУВАННЯ
3. З 01.06.2017 сторона обвинувачення вже майже 9 років розслідувала можливі кримінальні правопорушення у кримінальному провадженні №52017000000000361 (з якого потім обвинувачення виділило матеріали щодо Клієнта та інших підозрюваних у КП 006), які, на думку сторони обвинувачення, полягають в імовірному заволодінні коштами державного бюджету шляхом нібито введення в оману Європейського суду з прав людини («ЄСПЛ»),
4. На початку 2020 року обвинувачення звернулося до ЄСПЛ з клопотанням про зняття імунітету з Клієнта.
5. 06.07.2020 НАБУ та САП потрапили у міжнародний скандал, коли Пленум ЄСПЛ своїм рішення відмовив зняти імунітет з ОСОБА_27 як чоловіка судді ЄСПЛ ОСОБА_28 .
6. Пленум ЄСПЛ у Рішенні від 06.07.2020, відмовляючи у знятті імунітету, встановив такі юридичні факти, які обов`язкові для національного суду: a. дії НАБУ здійснювалися з «чітким наміром зібрати докази, прямо пов`язані з паном ОСОБА_6», що означало проведення кримінального розслідування стосовно нього; b. «є докази, які свідчать, що... НАБУ вдалося до тиску на учасників процесу», c. такі дії є несумісними з імунітетом та «ризикують підірвати цілісність процедури»; d держава не продемонструвала достатніх гарантій щодо невикористання доказів, здобутих із порушенням імунітету…
9. Цей безпрецедентний міжнародний скандал надалі висвітлювали як українські медіа, так і міжнародні оглядачі, до прикладу: a. «ЄСПЛ не зняв імунітет з українського екснардепа, бо не довіряє НАБУ: що відомо про скандалі - стаття 24 каналу, в якій автор вказує: «ЄСПЛ у підсумку ствердив, що має достатньо даних про неприйнятні дії українських слідчих (наприклад, ... тиск на свідків)», b. «Strasbourg v Kafka: Diplomatic Immunity of the Judges of the European Court of Human Rights» - стаття професора Канстанціна Дзехцяроу (Університет Ліверпуля, головний редактор журналу European Convention on Human Rights Law Review) на Strasbourg Observers, впливовому академічному блозі університетських центрів у Бельгії, який регулярно публікує експертний аналіз практики ЄСПЛ і визнається у фаховому середовищі як авторитетне джерело коментарів до рішень ЄСПЛ. У своїй статті автор вказує: «Court rejected the request of the Ukrainian authorities on grounds that are hugely concerning and the Anti-Corruption Bureau needs to fundamentally review their method of criminal investigation as a result of it. The procedural issues that the Court focused on included «pressuring witnesses.»
10. 08.07.2020 НАБУ на своєму сайті опублікувало позицію стосовно рішення Пленуму ЄСПЛ, в якому публічно зазначило: «ми уважно проаналізуємо рішення Європейського суду з прав людини і врахуємо його аргументи у роботі слідства» .
ІІ. РИЗИК ДЛЯ МІЖНАРОДНОЇ РЕПУТАЦІЇ ДЕРЖАВИ
11. Пленум ЄСПЛ не виступає як «четверта інстанція» у питаннях фактів національного злочину, але він є єдиним компетентним органом для визначення меж міжнародного імунітету та сумісності слідчих дій із ним. Ігнорування висновків Пленуму про «несумісність дій НАБУ з імунітетом» є прямим порушенням міжнародних зобов`язань України.
12. Держава Україна має негативний обов`язок (negative obligation) утриматися від використання доказів, здобутих із порушенням імунітету. Оскільки Пленум ЄСПЛ прямо кваліфікував отримання доказів як несумісне з імунітетом, будь-яке судове рішення, яке відкриває шлях до їх використання (зокрема, рішення про СДР), є порушенням цього негативного обов`язку.
13. Незаконний склад суду створює небезпечний прецедент прямого ігнорування Україною актів Ради Європи. Порушення ст. 40 Статуту Ради Європи через невизнання обов`язковості висновків Пленуму ЄСПЛ від 06.07.2020 ставить під сумнів відданість України принципу верховенства права. Щобільше, це створює реальний ризик визнання ЄСПЛ порушення Україною ст. 18 Конвенції (обмеження прав з метою, не передбаченою Конвенцією), оскільки: a. Справа ОСОБА_6 (Logvynskyy v. Ukraine, заява № 32671/20) вже була двічі прокомунікована ЄСПЛ Уряду України (остання комунікація в лютому 2025 року). b. У межах цієї комунікації ЄСПЛ прямо поставив питання про те, чи мало кримінальне переслідування заявника та слідчі дії щодо нього приховану мету (ulterior purpose), відмінну від цілей правосуддя, що є предметом розгляду за ст. 18 Конвенції. c. Легітимізація національним судом доказів, здобутих всупереч імунітету, в умовах, коли ЄСПЛ вже розглядає питання про політичну вмотивованість переслідування, стане незаперечним доказом недобросовісності дій держави.
14. Це робить кримінальний процес невиправно дефектним.
15. За наявності обставин, що викликають обґрунтований сумнів у неупередженості, резонансність справи та кричуще порушення процедури призначення слідчого судді ОСОБА_29 , його подальша участь у кримінальному провадженні неможлива».
2.3. В судовому засіданні заявник ОСОБА_3 підтримав заявлений відвід, вважаючи такий належним до задоволення. Суддя ОСОБА_4 попри здійснене належним чином повідомлення не прибув у судове засідання, що не перешкоджало розгляду питання.
3. Обґрунтування позиції суду.
3.1. Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Відповідно до частини 1 статті 21 КПК, кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.
Неупередженість суду є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя, з метою дотримання якої учасники судового провадження наділені правом заявити відвід, який відповідно до частини 5 статті 80 КПК повинен бути вмотивованим.
Перелік підстав, за наявності яких особами, які беруть участь в кримінальному провадженні, може бути заявлено відвід судді, визначений частинами 1, 2 статті 75 КПК, а саме: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною 3 статті 35 цього кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.
Також частиною 1 статті 76 КПК визначено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.
Згідно із частиною 1 статті 80 КПК, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.
Відповідно до частини 1 статті 81 КПК, у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною 3 статті 35 цього кодексу. У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.
3.2. Також згідно із частиною 5 статті 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).
Зокрема в пункті 104 рішення ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» (заява №21722/11) від 27.05.2013 зазначено, що, як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., серед інших, рішення у справах «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria, 24.02.1993, Series А №255, пункти 28, 30) та «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland, заява №33958/96, п. 42, ECHR 2000-ХІІ).
Аналогічно в пункті 66 рішення ЄСПЛ у справі «Бочан проти України» (заява №7577/02 від 03.05.2007) зазначено, що «безсторонність», в сенсі пункту 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є довіра, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.
В пункті 50 рішення ЄСПЛ в справі «Білуха проти України» (від 09.11.2006, заява №33949/02) зазначено, що стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного.
Отже, для вирішення питання щодо відводу судді або складу суду необхідно перевірити додержання об`єктивного чи суб`єктивного критеріїв безсторонності суду, а саме формування складу для розгляду конкретної справи у встановлений законом спосіб (об`єктивний критерій) та додержання вимог щодо особистої безсторонності суду (суб`єктивний критерій).
3.3. Враховуючи наведені у заяві про відвід підстави, така обґрунтована винятково твердженнями про недотримання об`єктивного критерію безсторонності суду шляхом неправильного визначення складу суду, що й мало бути предметом перевірки під час розгляду питання про відвід.
3.3.1. Згідно з частиною 3 статті 35 КПК, визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою та/або її окремою підсистемою (модулем) під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження на кожного суддю, заборони брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядженням, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або судді-доповідача для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та/або її окремої підсистеми (модуля), крім випадків, установлених законом.
Згідно з чинною частиною 12 статті 35 КПК, особливості розподілу кримінальних проваджень та інших передбачених законом процесуальних документів, що подаються до суду, встановлюються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів)..
Рішенням Вищої ради правосуддя (ВРП) від 17.08.2021 №1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення про ЄСІТС), яке визначило порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування ЄСІТС у складі всіх підсистем (модулів).
Згодом рішенням ВРП від 25.01.2022 № 83/0/15-22 (із змінами згідно з рішенням ВРП від 22.02.2022 №166/0/15-22) затверджено зміни до Положення про ЄСІТС у формі доповнення новим розділом IV «Особливості автоматизованого розподілу судових справ».
Однак рішенням ВРП від 28.02.2023 №162/0/15-23 набрання чинності такими змінами до Положення про ЄСІТС наразі відтерміновано на невизначений час, тому згідно з пунктом 121 Положення про ЄСІТС, до початку функціонування підсистеми електронного документообігу у складі ЄСІТС реєстрація документів, які надходять на адресу суду (в тому числі процесуальних документів, що можуть бути предметом судового розгляду), здійснюється в АСДС відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду (АСДС), затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року №30 (зі змінами), та інструкції з діловодства. Реєстрація документів в інших органах та установах системи правосуддя здійснюється за правилами, передбаченими відповідними документами та інструкціями з діловодства, чинними до затвердження цього Положення.
3.3.2. З 01.04.2025 набрало чинності нове Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затверджене рішенням Ради суддів України (РСУ) від 11.11.2024 №39 (до якого згодом внесено зміни рішеннями РСУ від 26.03.2025 №15, від 22.08.2025 № 40, від 13.11.2025 №50) та відповідно втратили чинність Положення про АСДС у редакціях затверджених рішеннями РСУ від 26.11.2010 №30 і від 02.04.2015 №25 із змінами і доповненнями.
В підпункті 1.2.1 нового Положення про АСДС визначено, що засади використання АСДС - це затверджені рішенням зборів суддів відповідного суду правила застосування цього Положення з урахуванням юрисдикції та інстанційності суду, норм процесуальних кодексів та законів України.
Пункт 1.4.8 нового Положення про АСДС визначив, що збори суддів відповідного суду мають визначені цим Положенням повноваження щодо розгляду питань стосовно порядку функціонування автоматизованої системи. За результатами розгляду питань, зазначених в абзаці першому цього підпункту, рішенням зборів суддів затверджуються Засади використання автоматизованої системи документообігу суду і вносяться до автоматизованої системи не пізніше робочого дня, що настає після проведення цих зборів. У разі внесення змін до Засад використання автоматизованої системи документообігу суду збори суддів відповідного суду новим рішенням затверджують відповідні зміни до Засад використання автоматизованої системи документообігу суду. Засади використання автоматизованої системи документообігу суду (зі змінами та доповненнями) вносяться до автоматизованої системи та оприлюднюються на вебпорталі судової влади України не пізніше робочого дня, що настає після проведення цих зборів.
Пунктом 2.3.2 нового Положення про АСДС визначено, що визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом: автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи; пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ; розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді; визначення складу суду з метою заміни судді (суддів); повторного автоматизованого розподілу судових справ. Збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості автоматизованого розподілу судових справ у випадках, прямо передбачених цим Положенням.
Пунктом 2.3.4. нового Положення про АСДС визначено, що автоматизований розподіл судових справ здійснюється в автоматизованій системі за такими правилами: із загального списку суддів визначаються судді, які мають повноваження та відповідну спеціалізацію (за наявності) щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу; для суддів, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу, здійснюється розрахунок коефіцієнтів навантаження; із числа суддів, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу з урахуванням визначених автоматизованою системою коефіцієнтів навантаження здійснюється визначення судді для розгляду конкретної судової справи за принципом випадковості.
Також пунктом 2.3.39.1 нового Положення про АСДС, визначено, що передача судової справи раніше визначеному судді, судді-доповідачу проводиться щодо клопотань (подань, скарг), які надійшли в межах одного кримінального провадження (за номером ЄРДР), якщо інший порядок не визначений зборами суддів, й пунктом 2.3.42 визначено, що результатом розподілу судової справи шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді є протокол передачі судової справи раніше визначеному складу суду, що створюється в автоматизованій системі уповноваженою особою апарату суду. Протокол передачі судової справи раніше визначеному судді роздруковується, підписується та додається до матеріалів судової справи.
3.3.3. Рішенням зборів суддів ВАКС від 25.03.2025 №3 затверджена нова редакція Засад використання АСДС ВАКС, яка набрали чинності з 01.04.2025, та до якої згодом внесено зміни згідно з рішеннями зборів суддів ВАКС від 14.05.2025 №3 і № 4; від 22.05.2025 №1.
Відповідно до пункту 2 розділу ІІ цих Засад, судові справи розподіляються між суддями, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу, з урахуванням: спеціалізації суддів, запровадженої зборами суддів; визначених автоматизованою системою коефіцієнтів навантаження кожного судді; недопустимості повторної участі судді у розгляді судової справи; перебування судді у відпустці, у відрядженні, у нарадчій кімнаті; відсутності судді у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю; інших передбачених законом обставин, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ; а також складу постійних колегій у разі колегіального розгляду справи та складу судових палат (за їх наявності).
Пунктом 12.7 цих Засад визначено, що передача судової справи раніше визначеному слідчому судді, судді-доповідачу, колегії суддів, проводиться шляхом автоматизованого розподілу щодо заяв, клопотань, скарг по одному кримінальному провадженню (за номером ЄРДР). У випадку неможливості передати процесуальні документи слідчому судді, який був раніше визначений АСДС, такі заяви, клопотання, скарги по одному кримінальному провадженні розподіляються АСДС на іншого слідчого суддю із збереженням принципу подальшої передачі справ раніше визначеному слідчому судді. Клопотання про надання дозволу на проведення обшуку по одному кримінальному провадженню, у випадку надходження таких клопотань в один день у кількості більше десяти, клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та клопотання про продовження строку тримання під вартою по одному кримінальному провадженню, у випадках надходження в один день у кількості двох і більше таких клопотань, розподіляються між усіма слідчими суддями без урахування правил поєднання судових справ. Запровадити принцип застосування розподілу раніше визначеному слідчому судді таким чином: раніше визначений суддя обирається за принципом хронології (перший слідчий суддя, на якого було розподілено кримінальне провадження, за номером і датою реєстрації такого провадження), а у разі його відсутності - наступний раніше визначений слідчий суддя за принципом хронології.
3.4. Згідно з частинами 2-4 статті 5 Закону України «Про Вищий антикорупційний суд» від 07.06.2018 № 2447-VIII, для здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, з числа суддів цього суду обираються слідчі судді на строк не більше двох років і можуть бути переобрані повторно з особистої добровільної згоди судді. Не може бути обраний слідчим суддею суддя Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду. Визначення кількості слідчих суддів у Вищому антикорупційному суді, їх обрання, виконання обов`язків судді першої інстанції у Вищому антикорупційному суді здійснюються в порядку, передбаченому Законом України «Про судоустрій і статус суддів» для визначення кількості слідчих суддів, їх обрання та виконання обов`язків судді у місцевих судах.
У свою чергу, частинами 7, 8 статті 21 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 №1402-VIII визначено, що слідчі судді (суддя) обираються зборами суддів цього суду за пропозицією голови суду або за пропозицією будь-якого судді цього суду, якщо пропозиція голови суду не була підтримана, на строк не більше трьох років і можуть бути переобрані повторно. До обрання слідчого судді відповідного суду його повноваження здійснює найстарший за віком суддя цього суду. Слідчий суддя не звільняється від виконання обов`язків судді першої інстанції, проте здійснення ним повноважень із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні враховується при розподілі судових справ та має пріоритетне значення.
Пунктом 2 частини 1 статті 3 КПК визначено, що головуючий - суддя, який розглядає справу одноособово, а при колегіальному розгляді справи - суддя-доповідач, визначений Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою під час розподілу справи, та згідно з пунктом 18 того ж, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду. Слідчий суддя (слідчі судді) у суді першої інстанції обирається зборами суддів зі складу суддів цього суду.
Пунктом 3 рішення зборів суддів ВАКС від 25.10.2022 №2 суддю ОСОБА_4 разом з іншими суддями ВАКС обрано для здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях, віднесених до підсудності ВАКС (тобто слідчими суддями) з 01.12.2022 по 30.11.2024 включно. Пунктом 4 того ж рішення вирішено встановити обраним слідчим суддям спеціалізацію «слідчий суддя», а пунктом 5 цього ж рішення вирішено здійснювати обраним слідчим суддям у відповідний період, на який їх обрано, виключно розподіл клопотань, скарг та інших матеріалів, розгляд яких згідно з кримінальним процесуальним законодавством України віднесено до компетенцій слідчих суддів, а також заяв про відвід (самовідвід) слідчого судді.
Пунктом 2 рішення зборів суддів ВАКС від 15.07.2024 №2 суддю ОСОБА_4 разом з іншими суддями ВАКС переобрано для здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях, віднесених до підсудності ВАКС (тобто слідчими суддями) з 01.12.2024 по 30.11.2025 включно. Пунктом 4 того ж рішення вирішено встановити обраним слідчим суддям спеціалізацію «слідчий суддя», а пунктом 5 цього ж рішення вирішено здійснювати обраним слідчим суддям у відповідний період, на який їх обрано, виключно розподіл клопотань, скарг та інших матеріалів, розгляд яких згідно з кримінальним процесуальним законодавством України віднесено до компетенцій слідчих суддів, а також заяв про відвід (самовідвід) слідчого судді.
Пунктом 1 рішення зборів суддів ВАКС від 09.09.2025 №1 суддю ОСОБА_4 разом з іншими суддями ВАКС переобрано для здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях, віднесених до підсудності ВАКС (тобто слідчими суддями) з 01.12.2025 по 30.11.2026 включно. Пунктом 2 того ж рішення вирішено встановити обраним слідчим суддям спеціалізацію «слідчий суддя», а пунктом 3 цього ж рішення вирішено здійснювати обраним слідчим суддям у відповідний період, на який їх обрано, виключно розподіл клопотань, скарг та інших матеріалів, розгляд яких згідно з кримінальним процесуальним законодавством України віднесено до компетенцій слідчих суддів, а також заяв про відвід (самовідвід) слідчого судді.
3.5. Частинами 1, 2 статті 81 КПК передбачено диференційований процесуальний механізм визначення судді для розгляду заявлених відводів, а саме: 1) у разі заявлення відводу слідчому судді його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною 3 статті 35 КПК, 2) усі інші відводи під час досудового розслідування (зокрема відводи слідчому чи прокурору) розглядає слідчий суддя.
02.02.2026 визначення слідчого судді ВАКС ОСОБА_4 на підставі протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду у справі №991/878/26 (провадження №991/884/26) обумовлювалось первинним автоматизованим визначенням 28.01.2026 такого як слідчого судді у справі №991/720/26 на підставі відповідного протоколу для розгляду заяви адвоката про відвід детектива НАБУ у кримінальному провадженні №52026000000000006 серед 10-и наявних на той час у розподілі слідчих суддів.
Розгляд слідчим суддею будь-яких клопотань, заяв та скарг, поданих в межах певного кримінального провадження, обумовлений хронологічною прив`язкою до номера і дати реєстрації такого провадження у Єдиному реєстрі досудових розслідувань, жодним чином не пов`язаний із суб`єктним складом учасників такого провадження чи конкретним видом клопотань, заяв та скарг, що вочевидь покликано забезпечити ефективність здійснення судового контролю у розумні строки, рівномірність навантаження суддів, та жодним чином не порушує принципів автоматизованого розподілу справ.
Відтак визначення слідчого судді ВАКС ОСОБА_4 як раніше визначеного складу суду прямо передбачено вищенаведеними нормами законодавства і здійснено відповідно до процесуального закону.
Водночас відверто маніпулятивними і голослівними є твердження заявника щодо резонансу цієї справи та що «незаконно створений склад суду у цій справі призведе до визнання додаткового порушення міжнародних зобов`язань України», оскільки жодним чином це не стосується саме слідчого судді ОСОБА_4 , який будь-яким чином не брав раніше участі в пов`язаних із кримінальним провадженням №52026000000000006 інших кримінальних провадженнях, зокрема №52017000000000361.
3.6. Дослідивши заяву про відвід, суд встановив відсутність обставин, які свідчили б про порушення норм процесуального права чи унеможливлювали б прийняття слідчим суддею об`єктивного судового рішення, тоді як доводи заявника щодо нібито протиправного визначення слідчого судді ґрунтуються винятково на суб`єктивних хибних припущеннях і є неспроможними. Відтак заявлений відвід не містить належних даних, які б свідчили про наявність передбачених чинним законодавством підстав для його задоволення, й тому належить відмовити у його задоволенні.
Керуючись статтями 75, 80, 81, 309, 369-372, 532 КПК, суд
ПОСТАНОВИВ:
Відмовити в задоволенні заяви про відвід.
Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту оголошення.
Повний текст ухвали оголошений 16.02.2026.

Суддя ОСОБА_1 ____________