Справа № 308/10623/25

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
10 лютого 2026 року         місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі: 
головуючого судді – Малюк В.М.
при секретарі судового засідання – Вереш А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород, матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Середнянської селищної ради, ОСОБА_2 , про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду з вищевказаною позовною заявою до Середнянської селищної ради, ОСОБА_2 мотивуючи її тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 52 років помер її рідний батько ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . 
Факт смерті ОСОБА_3 підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Виконавчим комітетом Середнянської селищної ради 12.08.2024 року.
Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина.
Позивач стверджує, що ОСОБА_3 до дня смерті проживав в належному йому будинку АДРЕСА_1 . Перебуваючи в лікарні 17.07.2024 року ОСОБА_3 склав заповіт, який підписала за нього стороння особа через фізичну неможливість самому підписати, яким заповів все своє майно рідній сестрі ОСОБА_2 .
Стверджує, що була твердо переконаною, що ОСОБА_2 прийняла спадщину, оскільки на неї складено заповіт, і оскільки майже все свідоме життя позивач проживала з батьком роздільно, фактично більшу частину часу проживає в Словаччині, а в свої короткотермінові приїзди в Україну просто не мала змоги зібрати та подати документи для прийняття спадщини, то пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин.
При цьому стверджує, що родичі покійного ОСОБА_3 повідомили, що в батьківській хаті ніхто не проживає, а спадщину за ним ніхто не прийняв. Тому ОСОБА_1 прийняла рішення оформити спадкові права на майно, що належало покійному ОСОБА_3 , зокрема будинок, в якому він проживав.
На звернення позивача Середнянська селищна рада видала довідку від 01.05.2025 року №378, якою підтвердила, що на день смерті ОСОБА_3 за місцем його проживання та реєстрації проживання АДРЕСА_1 ніхто не був зареєстрований і не проживав.
На прохання позивача було надано Довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 16.07.2025 року, з якої слідує, що вищевказаний будинок зареєстрований та належить на праві власності батькові ОСОБА_3 і не переоформлявся в порядку спадкування.
21.07.2025 року звернувшись до приватного нотаріуса з проханням прийняти документи для оформлення спадкових прав ОСОБА_1 було надано Інформаційну довідку №81929111 зі Спадкового реєстру, з якої слідує, що за померлим ОСОБА_3 станом на 21.07.2025 року спадкова справа не заводилась, зареєстрована не була.
На підставі звернення позивача, приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Новицькою О.В. було роз`яснено, що для прийняття спадщини за покійним ОСОБА_3 необхідним є поновити строк для прийняття спадщини, оскільки такий пропущено, а також роз`яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено виключно судом. (лист від 21.07.2025 року №26/01-16).
Як на причину пропуску строку для прийняття спадщини позивач посилалась на те, що вважала, що спадщину прийняла та оформила за покійним ОСОБА_3 його сестра ОСОБА_2 , на яку було оформлено заповіт, що давало їй переважне право на прийняття та оформлення спадкових прав на майно, а також на ту обставину, що більшу частину часу проживає за межами України, що не давало можливості вчасно з`ясувати питання щодо реєстрації спадкової справи та подати документи у визначений шестимісячний строк.
За таких обставин, позивач просить визначити їй додатковий строк у 2 (два) місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Петрецький С.І. надав суду заяву у якій просив розглянути справу у їх відсутності. Позовні вимоги підтримав та просив задоволити в повному обсязі.
Представник відповідача Середнянської селищної ради Ужгородського району Закарпатської області в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином, однак надав суду заяву про розгляд справи без його участі. 
Відповідач ОСОБА_2 надала суду заяву про проведення судового засідання та подальший розгляд справи без її участі. Проти задоволення позову не заперечує.
Крім того, до матеріалів справи було додано заяву ОСОБА_2 , посвідчену приватним нотаріусом Мукачівського районного нотаріального округу Баратей А.А. від 21.10.2025 року за реєстр. №1090, якою підтверджує, що спадщину за покійним ОСОБА_3 як за законом, так і за заповітом не прийняла, на неї не претендує, оформляти не бажає та не заперечує проти видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом на ім`я рідної племінниці і дочки покійного ОСОБА_1 , звертатись до суду з метою визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини наміру не має.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні в ній докази, виходячи з їх належності, допустимості, достовірності та достатності, суд приходить до наступного висновку.
З досліджених судом матеріалів справи вбачається, що згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Виконавчим комітетом Середнянської селищної ради 12.08.2024 року, ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 52 роки помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що зроблений відповідний актовий запис за №122. Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина.
17.07.2024 року покійний ОСОБА_3 склав заповіт, який посвідчений Приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Деяк К.К. за реєстр. №1215, 1216, яким усе належне йому майно заповів ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Як свідчить текст заповіту такий складений та нотаріально посвідчений в присутності свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , а підписання заповіту за дорученням ОСОБА_3 здійснюється ОСОБА_6 . 
Згідно Довідки Середнянської селищної ради Ужгородського району Закарпатської області від 01.05.2025 року №378 ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на день смерті проживав та був зареєстрований у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Разом з ним на день смерті у вказаному будинку ніхто не був зареєстрований і не проживав.
Згідно Інформаційної довідки №435668946 від 16.07.2025 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 зареєстрований та належить на праві власності ОСОБА_3 .
Згідно Інформаційної довідки зі спадкового реєстру від 21.07.2025 року №81929111 вбачається, що спадкова справа за покійним ОСОБА_3 , дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована не була.
З листа приватного нотаріуса Ужгородської міської нотаріальної контори Новицька О. за №26/01-16 від 21.07.2025 р. слідує, що позивача ОСОБА_1 було повідомлено, що вона пропустила 6 місячний строк на прийняття спадщини за ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , однак вона має право звернутись до суду із заявою про встановлення їй додаткового строку для прийняття спадщини.
Відповідно до п. 1.12. глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5 в редакції чинній на день смерті ОСОБА_3 , місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця відповідно до статті 29 Цивільного кодексу України. Якщо спадкодавець мав декілька місць проживання, місцем відкриття спадщини вважається останнє місце реєстрації спадкодавця.
Судом встановлено, що в межах шестимісячного строку для прийняття спадщини за покійним ОСОБА_3 така не була прийнята жодним з спадкоємців.
Спадкоємець покійного ОСОБА_3 за заповітом ОСОБА_2 заявою, посвідченою приватним нотаріусом Мукачівського районного нотаріального округу Баратей А.А. від 21.10.2025 року за реєстр. №1090, підтверджує, що спадщину за покійним ОСОБА_3 як за законом, так і за заповітом не прийняла, на неї не претендує, оформляти не бажає та не заперечує проти видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом на ім`я рідної племінниці і дочки покійного ОСОБА_1 , звертатись до суду з метою визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини наміру не має.
Судом встановлено, що позивач у справі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є рідною дочкою покійного ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та є спадкоємцем першої черги за законом згідно положень ст. 1261 ЦК України і її право на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями згідно положень ч.2 ст. 1270 ЦК України.
Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.
Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Згідно ч. 2 ст. 1270 ЦК України якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.
Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 року № 6-1320цс17.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Таким чином, проживання позивача за межами України, про що свідчать відмітки в паспортному документів позивача щодо перетину кордону України, а також наявність заповіту покійного на іншу особу та відсутність інформації щодо прийняття чи неприйняття спадщини такою особою є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.
Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані, в силу положень ст.76 ЦПК України докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що наведені позивачем причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, слід визнати поважними, а подану ОСОБА_1 заяву про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини за померлим ОСОБА_3 обґрунтованою та такою, що підлягає до задоволення.
Керуючись ст.ст. 2,7, 10-13, 18, 43, 44, 49, 76-83, 133, 141, 174, 175, 179, 187, 258, 263, 265, 268, 280-284 ЦПК України, ст. ст.1270, 1272 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву задоволити.
Визначити  ОСОБА_1  ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстрація місця проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті батька – ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , в два календарні місяці, з дати набрання законної сили судовим рішенням по даній справі.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Повний текст рішення суду складено 17.02.2026 року. 

Суддя Ужгородського
міськрайонного суду В.М. Малюк