П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 березня 2026 р.	м. Одеса	Справа № 420/17556/25	

Категорія: 106000000	Головуючий у суді І інстанції: Завальнюк І. В. час і місце ухвалення: письмове провадження, м. Одеса 	

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача	Семенюка Г.В.	
суддів: 	Федусика А.Г.	
 	Шляхтицького О.І.	

розглянувши у письмовому провадженні у приміщенні П`ятого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18 вересня 2025 року у справі за позовом адвоката Матієнка Ігоря Сергійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , до Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії

в с т а н о в и В:

У червні 2025 року адвокат Матієнко І. С., діючи в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до суду першої інстанції з позовом до Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області (далі – Аварійно-рятувальний загін) в якому просив:
- визнати протиправними дії щодо зменшення за період з 29 січня 2020 року по 16 березня 2023 року розмірів надбавки за особливості проходження служби з 50 до 35 відсотків та премії з 30 до 10 відсотків, як складових грошового забезпечення ОСОБА_1 при виконанні рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2024 року у справі № 420/26641/24;
- зобов`язати, на виконання рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2024 року у справі № 420/26641/24, здійснити нарахування та виплату грошового забезпечення ОСОБА_1 без зменшення відсоткових розмірів надбавки за особливості проходження служби (з 50 до 35 відсотків) та премії (з 30 до 10 відсотків).

Обґрунтування позовних вимог полягає у тому, що з 2015 року по 16 березня 2023 року майор служби цивільного захисту ОСОБА_1 проходила службу на посаді начальника групи організації реагування на надзвичайні ситуації та аварійно-рятувальних робіт Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України в Одеській області.
Вивченням перерахунку грошового забезпечення позивачки, здійсненого на виконання судового рішення від 23.10.2024 по справі № 420/26641/24, встановлено, що він виконаний шляхом зменшення за період з 29 січня 2020 року по 16 березня 2023 року розмірів надбавки за особливості проходження служби з 50 до 35 відсотків, а премії з 30 до 10 відсотків.
Адвокат вважає такі дії суб`єкта владних повноважень протиправними, оскільки розміри додаткових видів грошового забезпечення (надбавки за особливості проходження служби і премії) встановлювались відповідно у 2020-2023 роках і не можуть змінюватись у 2025 році при виконанні судового рішення.
Оскільки спірними діями відповідача зменшений розмір вже виплаченої надбавки за особливості проходження служби і премії позивачки у період, коли вона припинила службу та за відсутності її попередження та погодження, то такі дії, на думку адвоката, погіршують умови оплати вже виконаної працівником роботи.
Адвокат наголошує, що рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2024 року у справі № 420/26641/24 підтверджене порушення відповідачем права ОСОБА_1 на належне обчислення та розмір її грошового забезпечення під час проходження служби в органах цивільного захисту. Зменшення змінної частини винагороди, не повідомлене працівнику заздалегідь, свідчить про штучний характер такого зниження, що порушує принцип призначення преміювання та виплати надбавки за особливості проходження служби саме за ті умови і результати роботи, що були враховані під час їх виплати працівнику (перегляд оцінки виконаної роботи).
Преміювання та виплата інших додаткових складових є правом роботодавця та визначення відсоткового їх значення саме в його дискреційних повноваженнях. Проте, якщо вони вчинені після припинення трудових (службових) правовідносин, перегляд їх розміру в бік зменшення має ознаки порушення принципу справедливості та безпідставного вручання в право особи на мирне володіння своїм майном.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 18 вересня 2025 року позов задоволено.
Суд визнав протиправними дії Аварійно-рятувального загону щодо зменшення за період з 29 січня 2020 року по 16 березня 2023 року розмірів надбавки за особливості проходження служби з 50 до 35 відсотків та премії з 30 до 10 відсотків, як складових грошового забезпечення ОСОБА_1 при виконанні рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2024 року у справі № 420/26641/24.
Зобов`язав Аварійно-рятувальний загін, на виконання рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2024 року у справі № 420/26641/24, здійснити нарахування і виплату грошового забезпечення ОСОБА_1 без зменшення відсоткових розмірів надбавки за особливості проходження служби (з 50 до 35 відсотків) та премії (з 30 до 10 відсотків).

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, представник Аварійно-рятувального загону подав апеляційну скаргу, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду та прийняти нове рішення про відмову в задоволенні позову.
Мотиви апеляційної скарги полягають у тому, що після скасування у судовому порядку змін, які були внесені до пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» (далі – Постанова № 704), зміна розміру посадових окладів та окладів за військове звання позивачки не здійснювалась.
Посадові оклади та оклади за військове звання розраховуються особам цивільного захисту, які у даний час перебувають на службі цивільного захисту, із застосуванням в якості розрахункової величини розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який визначений законом на 01 січня 2018. Положеннями Постанови № 704, на яку посилається позивач, визначено право за керівниками державних органів встановлювати в межах асигнувань надбавку за особливості проходження служби у розмірі до 100% посадового окладу з урахуванням окладу за військовим званням та надбавки за вислугу років, а також здійснювати преміювання у розмірі не менше 10%. З огляду на такі положення, вказані надбавки не мають конкретно визначеного розміру та є тимчасовими, оскільки їх виплата поставлена в залежність від бюджетних асигнувань та особистий внесок осіб рядового і начальницького складу в результати служби.
Водночас, на думку скаржника, Постанова № 704 не містить імперативної вказівки на обов`язковий відсоток виплати премії. Враховуючи вищенаведене, необхідність реалізації дій державними органами та їх посадовими особами виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, здійснити перерахунок та виплату позивачці грошового забезпечення та інших додаткових виплат із застосуванням розрахункової величини при розрахунку посадового окладу та окладу за військовим званням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, не має юридичних підстав.

Позивачка та її адвокат правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористалися.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 311 КАС України, справу судом апеляційної інстанції розглянуто в порядку письмового провадження, оскільки апеляційна скарга подана на рішення суду першої інстанції, яке ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу належить залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін, з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено, що з 2015 року по 16 березня 2023 року майор служби цивільного захисту ОСОБА_1 проходила службу на посаді начальника групи організації реагування на надзвичайні ситуації та аварійно-рятувальних робіт Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України в Одеській області.
Наказом т. в. о. начальника Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області від 15.03.2023 № 173О/С, майора служби ОСОБА_1 звільнено зі служби на підставі пп.3 (за станом здоров`я) п.176 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу.
У зв`язку з визнанням протиправними та скасуванням п. 1, п. 2 та п. 6 Постанови Кабінету Міністрів України № 103, а відповідно і відновленням попередньої редакції пункту 4 Постанови № 704 та п. 5 і додатку 2 Порядку №45, з 29.01.2020 у відповідача виник обов`язок щодо перерахунку грошового забезпечення позивачки.
У зв`язку з цим, 02.07.2024 представник позивачки звернувся до Аварійно-рятувального загону із заявою, в якій просив нарахувати та виплатити позивачці, починаючи з 29 січня 2020 року по 16 березня 2023 року грошове забезпечення відповідно до пункту 4 Постанови №704, визначивши розміри посадового окладу, окладу за військовими званням у 2020, 2021, 2022, 2023 роках шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом відповідно на 01 січня 2020 року, на 01 січня 2021 року, на 01 січня 2022 року, на 01 січня 2023 на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1 та 14, з урахуванням раніше виплачених сум.
Листом від 01.08.2024 відповідач повідомив, що при розрахунку грошового забезпечення позивача було використано прожитковий мінімум для працездатних встановленого осіб встановлений законом на 01 січня 2018 року у розмірі 1762,00 грн.
Вважаючи протиправними дії відповідача щодо не проведення з 29.01.2020 перерахунку грошового забезпечення та виплат, належних при звільненні, позивачка звернулась до суду з позовом.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 23.10.2024 по справі № 420/26641/24 зобов`язано Аварійно-рятувальний загін здійснити перерахунок та виплату грошового забезпечення з 29 січня 2020 року по 16 березня 2023 року з урахуванням посадового окладу та окладу за військовим званням, визначеного шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлених відповідними законами України про Державні бюджети України на 2020, 2021, 2022, 2023 роки.
28 березня 2025 року, на виконання рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2024 року у справі № 420/26641/24, Аварійно-рятувальний загін на банківський рахунок позивачки перерахував 2465,10 грн.
01 квітня 2025 року представник позивачки звернувся з адвокатським запитом на адресу Аварійно-рятувального загону з приводу правильного і повного виконання рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2024 року у справі № 420/26641/24 і надання повного розрахунку виконання такого судового рішення.
11 квітня 2025 року Аварійно-рятувальний загін на адвокатський запит наданий перерахунок грошового забезпечення позивачки на виконання судового рішення № 420/26641/24 та повідомлено, що такий перерахунок виконаний відповідно до алгоритму визначеного в листі Державної служби надзвичайних ситуацій України від 18 серпня 2023 року № 20- 15603/201.
За даним перерахунком, відповідач зменшив за період з 29 січня 2020 року по 16 березня 2023 року розмір надбавки за особливості проходження служби з 50 до 35 відсотків, а розмір премії з 30 до 10 відсотків.
Вважаючи такі дії відповідача протиправними, адвокат позивачки звернувся до суду з даним позовом.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив із того, що спірними діями відповідача зменшений розмір вже виплаченої надбавки за особливості проходження служби та премії позивачки у період, коли вона припинила службу.
Суд першої інстанції констатував, що за умови відсутності попередження позивачки такі дії погіршують умови оплати вже виконаної нею роботи.
На думку суду першої інстанції, зменшення змінної частини винагороди, не повідомлене працівнику заздалегідь, свідчить про штучний характер такого зниження, що порушує принцип призначення преміювання та виплати надбавки за особливості проходження служби саме за ті умови і результати роботи, що були враховані під час їх виплати працівнику (перегляд оцінки виконаної роботи).

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, з огляду на таке.
За приписами частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
За правилами частини 1 статті 9 Закону України від 20.12.1991 № 2011-ХІІ «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» (далі – Закон № 2011-ХІІ) держава гарантує військовослужбовцям достатнє матеріальне, грошове та інші види забезпечення в обсязі, що відповідає умовам військової служби, стимулює закріплення кваліфікованих військових кадрів.
Відповідно до частин 2, 3 статті 9 Закону № 2011-ХІІ до складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення. Грошове забезпечення визначається залежно від посади, військового звання, тривалості, інтенсивності та умов військової служби, кваліфікації, наукового ступеня і вченого звання військовослужбовця.
30 серпня 2017 року Кабінет Міністрів України прийняв Постанову №704, яка набрала чинності 01 березня 2018 року, якою затверджено тарифні сітки розрядів і коефіцієнтів посадових окладів, схеми тарифних розрядів, тарифних коефіцієнтів, додаткові види грошового забезпечення, розміри надбавки за вислугу років.
Пунктом 2 Постанови № 704 визначено, що грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.
Додатком 1 до Постанови № 704 встановлено тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу.
Пунктом 4 Постанови № 704 (в редакції на дату прийняття) встановлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.
Також додатки 1, 12, 13, 14 до Постанови № 704 містять примітки, відповідно до яких, зокрема посадові оклади за розрядами тарифної сітки та оклади за військовим (спеціальним) званням визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт.
Пунктом 5 Постанови №704 надано право керівникам державних органів у межах асигнувань, що виділяються на їх утримання: 1) установлювати: посадові оклади військовослужбовцям (крім військовослужбовців строкової військової служби), особам рядового і начальницького складу, посади яких не передбачені цією постановою, у розмірах, визначених затвердженими цією постановою схемами, згідно з додатками 1-11 за аналогічними посадами; посадові оклади заступникам керівників структурних підрозділів, посади яких не передбачені цією постановою, на 1-5 відсотків нижче від посадового окладу відповідного керівника; надбавку за особливості проходження служби військовослужбовцям (крім військовослужбовців строкової військової служби) та особам рядового і начальницького складу в розмірі до 100 відсотків посадового окладу з урахуванням окладу за військовим (спеціальним) званням та надбавки за вислугу років. Порядок та умови виплати такої надбавки визначати керівникам державних органів залежно від якості, складності, обсягу та важливості виконуваних обов`язків за посадою; 2) здійснювати преміювання військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу відповідно до їх особистого внеску в загальний результат служби у межах фонду преміювання, утвореного в розмірі не менш як 10 відсотків (для військовослужбовців розвідувальних органів - не менш як 30 відсотків) посадових окладів та економії фонду грошового забезпечення; 3) надавати один раз на рік військовослужбовцям (крім військовослужбовців строкової військової служби), особам рядового і начальницького складу матеріальну допомогу для вирішення соціально-побутових питань у розмірі, що не перевищує їх місячного грошового забезпечення, та допомогу для оздоровлення в розмірі місячного грошового забезпечення.
Текстуальний аналіз викладених норм свідчить про те, що встановлення відсоткового значення додаткових складових грошового забезпечення є повноваженням відповідача.
Умови оплати праці працівників бюджетних установ, закладів та організацій Державної служби України з надзвичайних ситуацій затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 14.08.2015 № 975 (далі – Умови № 975).
Розділом VІ Умов № 975 визначені окремі питання заробітної плати.
Так, керівникам установ, закладів, організацій у межах фонду заробітної плати, затвердженого в кошторисах, надається право: установлювати працівникам конкретні розміри посадових окладів, доплат і надбавок до них; надавати працівникам матеріальну допомогу, у тому числі на оздоровлення, за винятком матеріальної допомоги на поховання, у сумі не більше ніж один посадовий оклад на рік; затверджувати порядок і розміри преміювання працівників відповідно до їх особистого внеску в загальні результати роботи в межах коштів на оплату праці.
Порядок і умови преміювання (категорії працівників, які підлягають преміюванню, періодичність виплати премій тощо) установлюються положенням про преміювання, затвердженим керівником за погодженням з відповідним профспілковим органом (радою представників трудового колективу).
Конкретні розміри підвищень, надбавок, доплат, установлені працівникам, оголошуються наказом керівника.
Оплата праці працівників здійснюється пропорційно до відпрацьованого часу відповідно до посадового окладу з урахуванням підвищень, доплат, надбавок, премій та інших заохочувальних виплат, передбачених чинним законодавством.
Оплата праці працівників бюджетних установ, закладів та організацій ДСНС України, посади яких не передбачені цими Умовами (медичних працівників, працівників культури та інших), здійснюється відповідно до умов оплати праці аналогічних категорій працівників відповідних галузей економіки.
Преміювання керівників бюджетних установ, закладів та організацій ДСНС України, установлення їм надбавок та доплат до посадових окладів, надання матеріальної допомоги здійснюються за рішенням органу вищого рівня у межах наявних коштів на оплату праці.
Отже, підставою для виплати конкретних розмірів підвищень, надбавок, доплат є наказ керівника та оплата праці працівників здійснюється пропорційно до відпрацьованого часу відповідно до посадового окладу з урахуванням підвищень, доплат, надбавок, премій та інших заохочувальних виплат, передбачених чинним законодавством.
Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 20.07.2018 № 623 затверджено Інструкцію про порядок виплати грошового забезпечення та одноразової грошової допомоги при звільненні особам рядового і начальницького складу служби цивільного захисту (далі - Інструкція № 623).
Порядок та розмір преміювання врегулювано у розділі ХVІ Інструкції № 623. Так, керівники органів управління (підрозділів) мають право в межах фонду преміювання та економії грошового забезпечення здійснювати преміювання осіб рядового і начальницького складу відповідно до їх особистого внеску в загальний результат служби.
Преміювання осіб рядового і начальницького складу здійснюється в межах фонду преміювання, утвореного в розмірі, визначеному наказом ДСНС на відповідний рік, але не менше 10 відсотків фонду посадових окладів.
Преміювання осіб рядового і начальницького складу органів управління (підрозділів) здійснюється відповідно до положення про преміювання, розробленого органом управління (підрозділу) з метою визначення порядку матеріального заохочення осіб рядового і начальницького складу органів управління (підрозділів), з урахуванням специфіки та особливостей виконання покладених на них службових обов`язків, своєчасності і точності виконання рішень державних органів та розпоряджень і вказівок керівників органів управління (підрозділів).
Керівник органу управління (підрозділу) має право позбавляти осіб рядового і начальницького складу премії повністю або зменшувати її розмір за грубі дисциплінарні проступки та порушення службової дисципліни, передбачені статтями 58, 59 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту.
Особи рядового і начальницького складу позбавляються премії в повному обсязі або частково виключно за той календарний місяць, у якому вони допустили порушення (проступок) або стало відомо про порушення (проступок). Рішення про виплату премії, зменшення її розміру або позбавлення в повному розмірі оформлюється наказом керівника органу управління (підрозділу) про виплату (позбавлення повністю або частково) премії підлеглим особам рядового і начальницького складу. У рапортах із клопотанням про позбавлення премії (повністю або частково), поданих у кінці кожного місяця, рапортах безпосередніх керівників із клопотанням про виплату премії (позбавлення повністю або частково) зазначаються конкретні причини, які стали підставами для цього.
Премія особам рядового і начальницького складу виплачується з того дня, з якого вони приступили до виконання обов`язків за посадами, і до дня звільнення від виконання обов`язків за посадами, у тому числі й у разі тимчасового виконання обов`язків за посадами, до яких вони допущені наказами відповідних керівників органів управління (підрозділів).
Премія особам рядового і начальницького складу також виплачується за час перебування у відпустці зі збереженням грошового забезпечення, на лікуванні, у службовому відрядженні в разі збереження посад за місцем служби.
Премія в місяці звільнення зі служби не виплачується особам рядового і начальницького складу: які звільняються зі служби за невиконання ними умов контракту та у зв`язку з обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили (з місяця, у якому надійшов витяг із наказу про звільнення); у разі допущення в органі управління (підрозділі) подій, пов`язаних із загибеллю людей із вини осіб рядового і начальницького складу під час виконання ними службових обов`язків, чи скоєння злочинів - керівнику та іншим посадовим особам, які не вживали заходів для запобігання подіям і злочинам.
Наказ про преміювання (витяг із наказу) за минулий місяць передається до фінансового підрозділу не пізніше ніж за 10 днів до встановленого строку виплати грошового забезпечення за поточний місяць.
Особам рядового і начальницького складу, які проходять службу в підрозділах, що утримуються за рахунок об`єктів (за рахунок спеціального фонду), премія виплачується в межах затвердженого в кошторисі фонду грошового забезпечення з урахуванням пункту 1 цього розділу.
Виплата премій здійснюється щомісяця за минулий місяць під час виплати грошового забезпечення за поточний місяць. Розмір премій визначається наказом керівника органу управління (підрозділу), керівникам органу управління (підрозділу) - наказами вищих керівників.
Нагородження грошовою премією осіб рядового і начальницького складу за професіоналізм та відвагу під час ліквідації надзвичайних ситуацій, за спортивні досягнення може здійснюватися понад фонд преміювання, визначений у пункті 1 цього розділу, у межах економії фонду грошового забезпечення і дозволяється за окремими рішеннями ДСНС.
Разом з цим, слід врахувати, що відповідно до вимог статті 94 Кодексу законів про працю України (далі – КЗпП України) заробітна плата – це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу.
Розмір заробітної плати залежить від складності та умов виконуваної роботи, професійно-ділових якостей працівника, результатів його праці та господарської діяльності підприємства, установи, організації і максимальним розміром не обмежується.
Згідно з абзацом 3 статті 97 КЗпП України конкретні розміри тарифних ставок (окладів), відрядних розцінок, посадових окладів працівникам, а також надбавок, доплат, премій і винагород встановлюються роботодавцем з урахуванням вимог, передбачених частиною другою цієї статті.
Роботодавець (роботодавець – фізична особа) не має права в односторонньому порядку приймати рішення з питань оплати праці, що погіршують умови, встановлені законодавством, угодами, колективними договорами.
Колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції, що оскільки спірними діями відповідача зменшений розмір вже виплаченої надбавки за особливості проходження служби і премії позивачки у період, коли вона припинила службу та за відсутності її попередження та погодження, такі дії погіршують умови оплати вже виконаної нею роботи.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2024 року у справі № 420/26641/24 підтверджене порушення відповідачем права позивачки на належне обчислення та розмір її грошового забезпечення під час проходження служби в органах цивільного захисту.
За умов несення служби позивачкою на момент прийняття рішення про зменшення надбавки за особливості проходження служби і премії відповідач, як роботодавець, мав обов`язок згідно зі статтею 103 КЗпП України про нові або зміну діючих умов оплати праці в бік погіршення повідомити працівника не пізніш як за два місяці до їх запровадження або зміни.
Зменшення змінної частини винагороди, не повідомлене працівнику заздалегідь, свідчить про штучний характер такого зниження, що порушує принцип призначення преміювання та виплати надбавки за особливості проходження служби саме за ті умови і результати роботи, що були враховані під час їх виплати працівнику (перегляд оцінки виконаної роботи).
Преміювання та виплата інших додаткових складових є правом роботодавця та визначення відсоткового їх значення саме в його дискреційних повноваженнях. Проте, якщо вони вчинені після припинення трудових (службових) правовідносин, перегляд їх розміру в бік зменшення має ознаки порушення принципу справедливості та безпідставного вручання в право особи на мирне володіння своїм майном.
Встановлені обставини свідчать, що вищезазначені дії прийняті без участі та думки позивачки щодо перегляду вже виплачених їй сум коштів заробітної плати, а мотиви відповідача щодо їх перегляду не стосуються перегляду виконаної позивачем роботи, її результатів, а виключно для штучного обчислення розміру оплати із-за необхідності привести у відповідність до закону (для виконання рішення судів) розрахункової величини її посадового окладу, що, безумовно, впливає на обчислення інших, вже виплачених додаткових складових грошового забезпечення.
За таких умов, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідач при зменшенні позивачці відсоткових розмірів надбавки за особливості проходження служби і премії не дотримався вказаних вимог законодавства, що призвело до погіршення умов вже оплаченої служби, а саме – зменшення розміру грошового забезпечення позивачки за виконану нею роботу при відсутності змін до оцінки досягнень за виконану роботу для преміювання.
Доводи апеляційної скарги не спростовують вказаних висновків та свідчать про те, що такі доводи направлені на переоцінку рішення суду першої інстанції. До того ж, доводи апеляції є ідентичні доводам, які викладені у відзиві на позов та яким суд першої інстанції надав повну та обґрунтовану відповідь.
За таких умов, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, підстав для скасування рішення суду першої інстанції немає.
Згідно з частиною 1 статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду – без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Підстави для розподілу судових витрат за результатом розгляду апеляційної скарги, відповідно до статті 139 КАС України, відсутні.

Керуючись статтями 243, 250, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області – залишити без задоволення.
Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18 вересня 2025 року у справі за позовом адвоката Матієнка Ігоря Сергійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , до Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії – залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає, за винятком випадків, перелічених у пункті 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Суддя-доповідач 		Г.В. Семенюк	
Судді	  	О.І. Шляхтицький   А.Г. Федусик