ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ 
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.04.2026 м. Дніпро Справа № 904/1548/23

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Фещенко Ю.В. (доповідач),
суддів: Джепи Ю.А., Мартинюка С.В., 

за участю секретаря судового засідання Янкіної Г.Д.

та представників:

від скаржника (відповідача): не з`явився;
від позивача: Кудрявцев Д.В. (в режимі відеоконференції);
від третьої особи-1: не з`явився;
від третьої особи-2: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Будинок 27Д" 

на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 28.01.2026 (ухвалене суддею Бажановою Ю.А. у м. Дніпрі, повне рішення складено 29.01.2026) 
та 
на додаткове рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 16.02.2026 (ухвалене суддею Бажановою Ю.А. у м. Дніпрі, повне додаткове рішення складено 16.02.2026) у справі № 904/1548/23

за позовом ОСОБА_1 (м. Дніпро) 
до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Будинок 27Д" (м. Дніпро);
третя особа-1: ОСОБА_2 (м. Дніпро);
третя особа-2: Обслуговуючий кооператив "Будинок 27Д" (м. Дніпро); 
про визнання недійсним рішення загальних зборів,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2023 року ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач) звернулась до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою, в якій просила суд визнати неправомірним та скасувати рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кірова 27Д" (далі по тексту - відповідач) від 10.10.2021.
Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 04.06.2024, залишеним без змін постановою Центрального апеляційного господарського суду 21.05.2025, позов задоволено частково: визнано недійсним рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кірова 27Д", яке оформлене протоколом загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кірова 27Д" від 10.10.2021; стягнуто з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Будинок 27Д" на користь ОСОБА_1 2 684 грн 00 коп. витрат зі слати судового збору, 7 269 грн 92 коп. витрат на проведення судової експертизи.
Постановою Верховного Суду від 17.09.2025 рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 04.06.2024, постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.2025 та додаткову постанову Центрального апеляційного господарського суду від 09.07.2025 у справі № 904/1548/23 скасовано; справу № 904/1548/23 направлено на новий розгляд до Господарського суду Дніпропетровської області.
За результатом нового розгляду справи рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 28.01.2026 позов задоволено частково:
- визнано недійсним рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кірова 27Д", яке оформлене протоколом загальних зборів Об`єднання співвласників Багатоквартирного будинку "Кірова 27Д" від 10.10.2021 в частині по п`ятому питанню: 5) затвердити з 01.11.2021 наступний розмір щомісячних внесків співвласників на управління багатоквартирним будинком (в т.ч. утримання спільного майна багатоквартирного будинку): 25 грн 00 коп. за кв.м загальної площі нежитлового приміщення;
- стягнуто з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Будинок 27Д" на користь ОСОБА_1 2 684 грн 00 коп. витрат зі слати судового збору, 7 269 грн 92 коп. витрат на проведення судової експертизи;
- у решті позовних вимог відмовлено.
Рішення обґрунтовано наступним: 
- наявні у справі докази, а саме: список згрупованих поштових відправлень листів рекомендованих відправлень, підтверджують факт направлення рекомендованим листом на адресу нежитлового приміщення позивача ( АДРЕСА_1 ) повідомлення про проведення 10.10.2021 о 13:00 год. загальних зборів об`єднання. Зміст зазначеного повідомлення відповідає вимогам частини 4 статті 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку". З урахуванням наведеного, суд прийшов до висновку про необґрунтованість доводів позивача відносно недотримання вимог закону щодо здійснення належного повідомлення про скликання оскаржуваних зборів. Неотримання позивачкою листа та повернення його без вручення є наслідком свідомого діяння (бездіяльності) останньої щодо його належного отримання, тобто є власною волею та діями (бездіяльністю) такої особи;
- подані позивачем відомості з бази даних Адміністрації Державної прикордонної служби України від 05.04.2024, визнані судом першої інстанції належними та допустимими доказами. Аналіз зазначених доказів дає підстави для висновку, що власники квартир НОМЕР_4 , НОМЕР_5 НОМЕР_6 НОМЕР_7 НОМЕР_8 НОМЕР_9 зокрема, ОСОБА_3 (дівоче прізвище ОСОБА_4 ), ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , станом на 10.10.2021 перебували за межами території України, що, зокрема, підтверджується даними Держприкордонслужби. Що стосується власника квартир НОМЕР_11 , НОМЕР_10 ОСОБА_10 , останній перетнув державний кордон у напрямку виїзду з України 10.10.2021 о 13:59 год. в пункті пропуску Запоріжжя, а отже, з урахуванням зазначених в повідомленні про скликання зборів, місця та часу їх проведення (м. Дніпро, 10.10.2023, 13:00 год.), враховуючи відстань від міста Дніпра до міста Запоріжжя, участь зазначеної особи в голосуванні на спірних загальних зборах, є маловірогідною. З урахуванням наведеного, вказані вище докази з достатньою долею вірогідності підтверджують, що власники квартир НОМЕР_4 , НОМЕР_5 НОМЕР_6 НОМЕР_7 НОМЕР_11 НОМЕР_10 , НОМЕР_8 НОМЕР_9 загальна площа яких становить 408,3 кв.м, не брали участь в голосуванні на зборах Об`єднання співвласників Багатоквартирного будинку "Кірова 27Д" 10.10.2021;
- твердження відповідача, що деякі співвласники будинку брали участь в голосування шляхом письмового опитування, суперечать його попередній поведінці, є недобросовісними та не приймаються судом до уваги. Крім того, суд першої інстанції звернув увагу, що жоден з наданих відповідачем листів голосування співвласників, не містить дати його складання (заповнення), а отже, оцінка таких листів, як листів письмового опитування, виключає можливість перевірки дотримання п`ятнадцятиденного строку для проведення письмового опитування;
- здійснивши оцінку наданих у справу доказів, суд першої інстанції дійшов висновку, що під час проведення оскаржуваних зборів, кількість голосів кожного співвласника будинку мала визначатись пропорційно до загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень будинку - 12 768,15 кв.м, правильність розрахунку якої підтверджується доказами позивача, які є більш вірогідними, ніж непідтверджені доводи відповідача, що наведені на спростування таких обставин. Позивач зазначає, що при підрахунку кількості голосів під час проведення зборів, по 20-ти квартирах ( НОМЕР_12 , НОМЕР_13 НОМЕР_14 НОМЕР_15 НОМЕР_16 НОМЕР_17 НОМЕР_7 НОМЕР_18 , НОМЕР_19 НОМЕР_20 НОМЕР_11 НОМЕР_10 , НОМЕР_21 НОМЕР_22 НОМЕР_23 НОМЕР_24 НОМЕР_25 НОМЕР_26 НОМЕР_27 НОМЕР_28 ) було завищено їх площу, разом на 66,55 кв.м. Відповідний розрахунок наведений позивачем в письмових поясненнях. Співставлення даних щодо розміру загальної площі квартир або нежитлових приміщень, які наведені в Списку співвласників будинку, що 10.10.2021 взяли участь у загальних зборах, з даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, підтверджує доводи позивача відносно завищення загальної площі вказаних вище квартир на 66,15 кв.м (крім квартири НОМЕР_23 ), що відповідно впливає на правильність визначення кількості голосів співвласників квартир, які проголосували за прийняття спірного рішення. Обґрунтовуючи невідповідність розрахунку загальної кількості голосів, позивач зазначає, що в складі наданих відповідачем листків для голосування співвласників відсутній відповідний листок по квартирі НОМЕР_32 площею 35,7 кв.м, власник ОСОБА_11 . Крім того, позивач зазначає, що листок голосування власника квартири НОМЕР_30 , площею 34,7 кв.м - ОСОБА_12 не містить даних щодо результатів його голосування "ЗА" чи "ПРОТИ". Також позивач зазначив, що від імені квартир НОМЕР_31 та НОМЕР_29 в голосуванні на зборах прийняли участь особи, щодо яких у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відсутні відомості про відповідні права. Наведені вище доводи позивача підтверджуються наявними у справі доказами, та не спростовані відповідачем під час розгляду справи;
- додатково обґрунтовуючи заявлені вимог, позивач зазначає, що на час проведення оскаржуваних загальних зборів, власником квартир НОМЕР_33 та НОМЕР_34 була Державна іпотечна установа, водночас, участь в голосуванні від імені власника зазначених квартир, взяли ОСОБА_13 та ОСОБА_14 , які не були уповноважені власником на здійснення відповідного представництва. Наданими у справу доказами підтверджується, що власником квартири НОМЕР_33 загальною площею 65,0 кв.м та квартири НОМЕР_34 загальною площею 64,2 кв.м в будинку по АДРЕСА_1 , є Державна іпотечна установа. За даними щодо державної реєстрації іншого речового права, лізингоодержувачами зазначених квартир зареєстровані ОСОБА_13 та ОСОБА_14 , відповідно. За змістом листів голосування співвласників, участь в голосуванні на загальних зборах 10.10.2021 від імені власника зазначених квартир прийняли ОСОБА_13 (кв. НОМЕР_33 ) та ОСОБА_14 (кв. НОМЕР_34 ), тобто лізингоодержувачі. Зі змісту договорів фінансового лізингу, останні не встановлюють правовідносин представництва, за якими лізингоодержувачі наділяється правом представляти інтереси лізингодавця (власника квартир), як співвласника багатоквартирного будинку, а отже, за відсутності інших встановлених актами цивільного законодавства підстав для виникнення представництва (договорів доручення, довіреностей тощо), суд прийшов до висновку, що ОСОБА_13 та ОСОБА_14 не мали повноважень голосувати на спірних загальних зборах. При цьому суд зазначив, що обов`язок зазначених осіб, як лізингоодержувачів укласти з постачальниками житлово-комунальних послуг договори та здійснювати оплату платежів з утримання та обслуговування предмету лізингу (квартир), не є тотожним поняттю представництва інтересів співвласника будинку в питанні управління, утримання та використання спільного майна, до якого відповідні квартири не відносяться;
- з урахуванням доведених у справі обставин, площа квартир та нежитлових приміщень співвласників будинку, які голосували "ЗА" під час проведення оскаржуваних зборів, в цілому підлягає зменшенню на 860,85 кв.м, в тому числі:
- 34,0 кв.м, квартира НОМЕР_35 , власник ОСОБА_15 , який не приймав участі в загальних зборах та не підписував листок голосування, що встановлено судовою експертизою;
- 32,9 кв.м, квартира НОМЕР_36 , власник ОСОБА_16 , який не приймав участі в загальних зборах та не підписував листок голосування, що підтверджується його заявою свідка;
- 116,8 кв.м, квартири НОМЕР_31 , НОМЕР_29 , відносно яких в Державному реєстрі речових прав та матеріалах справи відсутні відомості, що підтверджують права осіб, які голосували від імені цих квартир;
- 408,3 кв.м, квартири НОМЕР_4 , НОМЕР_5 НОМЕР_6 НОМЕР_7 НОМЕР_11 НОМЕР_10 , НОМЕР_8 НОМЕР_9 власники ОСОБА_3 (дівоче прізвище ОСОБА_4 ), ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_17 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , які станом на дату проведення зборів перебували за межами території України;
- 66,15 кв.м, квартири НОМЕР_12 , НОМЕР_13 НОМЕР_14 НОМЕР_15 НОМЕР_16 НОМЕР_17 НОМЕР_7 НОМЕР_18 , НОМЕР_19 НОМЕР_20 НОМЕР_11 НОМЕР_10 , НОМЕР_21 НОМЕР_22 НОМЕР_24 НОМЕР_25 НОМЕР_26 НОМЕР_27 НОМЕР_28 , щодо яких в Списку завищено їх площу порівняно з даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно;
- 38,80 кв.м, квартира НОМЕР_32 щодо якої у справі відсутній листок голосування співвласника;
- 34,7 кв.м, квартира НОМЕР_30 щодо якої листок голосування не містить результатів голосування "ЗА" чи "ПРОТИ", що виключає можливість встановлення волевиявлення співвласника;
- 129,2 кв.м, квартири НОМЕР_33 , НОМЕР_34 , власник Державна іпотечна установа, участь у зборах від імені якої взяли особи, що не являються співвласниками або представниками співвласника багатоквартирного будинку;
- отже, результати підрахунку площі квартир та нежитлових приміщень співвласників, які голосували "ЗА" прийняття рішення, виглядає наступним чином: 
- з першого питання - 6 888,80 кв.м, - 860,85 кв.м = 6 027,95 кв.м;
- з другого питання - 6 817,50 кв.м - 860,85 кв.м = 5 956,65 кв.м;
- з третього питання - 6 854,90 кв.м - 860,85 кв.м = 5 994,05 кв.м;
- з четвертого питання - 6 888,80 кв.м - 860,85 кв.м = 6 027,95 кв.м;
- з п`ятого питання - 6 810,20 кв.м - 860,85 кв.м = 5 949,35 кв.м; 
- з шостого питання - 6 817,50 кв.м - 860,85 кв.м = 5 956,65 кв.м;
- з сьомого питання - 6 847,50 кв.м - 860,85 кв.м = 5 986,65 кв.м;
- з восьмого питання - 6 676,20 кв.м - 860,85 кв.м = 5 815,35 кв.м;
- з дев`ятого питання - 6 817,50 кв.м - 860,85 кв.м = 5 956,65 кв.м;
- з десятого питання - 6 817,50 кв.м - 860,85 кв.м = 5 956,65 кв.м; 
- з урахуванням даних щодо загальної площі квартир та нежитлових приміщень будинку - 12 768,15 кв.м, кількість голосів "ЗА" у відсотковому відношенні становить: 
- з першого питання - 6 027,95 х 100 / 12 768,15 = 47,21%;
- з другого питання - 5 956,65 х 100 / 12 768,15= 46,65%;
- з третього питання - 5 994,05 х 100 / 12 768,15= 46,94%;
- з четвертого питання - 6 027,95 х 100 / 12 768,15= 47,21 %;
- з п`ятого питання - 5 949,35 х 100 / 12 768,15= 46,59%;
- з шостого питання - 5 956,65 х 100 / 12 768,15= 46,65%;
- з сьомого питання - 5 986,65 х 100 / 12 768,15= 46,89%;
- з восьмого питання - 5 815,35 х 100 / 12 768,15= 45,55%;
- з дев`ятого питання - 5 956,65 х 100 / 12 768,15= 46,65 %;
- з десятого питання - 5 956,65 х 100 / 12 768,15= 46,65 %;
- з урахуванням наведених приписів закону, враховуючи відсутність в статуті відповідача положень, які встановлюють інший порядок визначення кількості голосів, що належать кожному співвласнику на загальних зборах, для прийняття рішень з питань порядку денного зборів від 10.10.2021, за їх прийняття мали проголосувати співвласники будинку, які мають більше половини від загальної кількості голосів, тобто, співвласники, площа квартир та нежитлових приміщень яких разом становить більше 6 384,07 кв.м (12 768,15 / 2 = 6 384,07);
- із жодного з питань порядку денного оскаржуваних зборів, рішення не набрало необхідної кількості голосів для його прийняття;
- матеріали справи, зокрема зміст протоколу загальних зборів № 21/10 від 10.10.2021, свідчать про те, що письмове опитування серед співвласників не проводилось, а отже, за встановлених судом обставин щодо недостатності кількості голосів в результаті проведення загальних зборів, рішення з кожного із питань порядку денного зборів, вважаються неприйнятими;
- як убачається з матеріалів справи, з п`ятого питання порядку денного загальних збрів від 10.10.2021, затверджено розмір щомісячних внесків співвласників на управління багатоквартирним будинком (в тому числі утримання спільного майна багатоквартирного будинку): 9,80 грн. за кв.м загальної площі квартири; 25,00 грн. за кв.м загальної площі нежитлового приміщення;
- під час нового розгляду справи, позивачем надані пояснення щодо порушених прав, зокрема, вказано, що рішенням загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кірова 27Д" від 10.10.2021 було порушено права позивача на участь в управлінні спільним майном та в діяльності відповідача, на належну інформацію перед голосуванням, майнові права ОСОБА_1 , оскільки встановлені рішенням внески без належного обґрунтування безпосередньо покладають на ОСОБА_1 майновий обов`язок (регулярні платежі), який впливає на вартість володіння нежитловим приміщенням та економічне становище;
- щодо балансу інтересів прав одного співвласника з правами більшості інших співвласників позивач зазначає, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на праві приватної спільної сумісної власності належить нежитлові приміщення в підвалі приміщення XXVII-6 площею 22,1 кв.м, XXVII-7 площею 347,7 кв.м; на першому поверсі приміщення АДРЕСА_1 площею 592,1 кв.м на другому поверсі, приміщення НОМЕР_37 площею 649,4 кв.м у будинку АДРЕСА_1 . Інших нежитлових приміщень у будинку АДРЕСА_1 немає. Отже, розмір затверджених внесків у розмірі 25 грн. за кв.м безпосередньо впливає на права та обов`язки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ;
- дослідивши матеріали справи, суд встановив, що рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кірова 27Д", які оформлені протоколом загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кірова 27Д" від 10.10.2021 в частині затвердження з 01.11.2021 наступного розміру щомісячних внесків співвласників на управління багатоквартирним будинком (в т.ч. утримання спільного майна багатоквартирного будинку): 25,00 грн за кв.м загальної площі нежитлового приміщення, безпосередньо порушує майнові права та інтереси ОСОБА_1 , гарантовані статтею 317, 319 Цивільного кодексу України. Встановлення диференційованого розміру внесків (25,00 грн за кв.м для нежитлових приміщень проти 9,80 грн за кв.м для житлових) за відсутності затвердженого кошторису та економічного обґрунтування покладає на позивачку надмірний фінансовий тягар. Оскільки площа приміщень позивачки є значною, таке рішення безпосередньо впливає на її економічне становище та вартість володіння майном, перетворюючи внески на управління будинком з інструменту утримання майна на засіб непропорційного втручання у майнову сферу окремого співвласника. Визнання недійсним рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кірова 27Д", яке оформлене протоколом загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кірова 27Д" від 10.10.2021 в частині п`ятого питання: 5) затвердити з 01.11.2021 наступний розмір щомісячних внесків співвласників на управління багатоквартирним будинком (в т.ч. утримання спільного майна багатоквартирного будинку): 25,00 грн за кв.м загальної площі нежитлового приміщення усуне незаконно встановлений майновий обов`язок та нівелює загрозу безпідставного обмеження у користуванні спільними мережами;
- щодо вимоги про скасування рішення, суд першої інстанції зазначив таке. За своєю правовою суттю такі вимоги як "визнання недійсним" та "скасування" є альтернативними, оскільки мають різні правові наслідки, зокрема, через різницю у часі дії оскаржуваного акта. Так, у разі визнання акту недійсним, у суду немає правових підстав для його скасування, оскільки визнання його недійсним означає, що він не породив наслідків із дня його вчинення. Скасування ж акту означає втрату чинності таким актом з моменту набрання чинності відповідним судовим рішенням. З викладених обставин, у зв`язку з задоволенням судом позову шляхом визнання частково спірного рішення недійсними, вимоги позивача в частині скасування таких рішень, задоволенню не підлягають.

03.02.2026 від ОСОБА_1 до Господарського суду Дніпропетровської області надійшла заява про ухвалення додаткового рішення в якому вона просить суд стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кірова 27Д" судові втрати по оплаті професійної (правничої) допомоги в сумі 127 500 грн 00 коп.
Додатковим рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 16.02.2026 у справі № 904/1548/23 заяву ОСОБА_1 про стягнення витрат на правничу допомогу у справі № 904/1548/23 задоволено частково; стягнуто з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Будинок 27Д" на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 30 000 грн 00 коп.; відмовлено у решті стягнення витрат на правничу допомогу.
Ухвалюючи додаткове рішення, суд першої інстанції здійснив аналіз предмета та підстав позову, обраний позивачем спосіб захисту, категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі, кількість сторін та інших учасників справи, значення для сторін та суспільний інтерес, врахував клопотання відповідача про зменшення розміру витрат на правничу допомогу, дійшов до висновку не розподіляти всю суму заявлених витрат на професійну правничу допомогу адвоката у справі № 904/1548/23 в розмірі 127 500 грн 00 коп. та вважав прийнятною сумою за надання адвокатом у цій справі професійної правничої допомоги у суді першої інстанції 30 000 грн 00 коп., яку поклав на відповідача. 

Не погодившись з вказаними рішенням та додатковим рішенням, Об`єднання співвласників Багатоквартирного будинку "Будинок 27Д" звернулось до Центрального апеляційного господарського суду за допомогою системи "Електронний суд" з апеляційною скаргою (вх. № суду 48882 від 19.02.2026), в якій просить скасувати рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 28.01.2026 та додаткове рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 16.02.2026 по справі № 904/1548/23 у частині задоволення позовних вимог; ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову в повному обсязі; стягнути з ОСОБА_1 судові витрати.
Апеляційна скарга обґрунтована наступним:

- позивачкою не доведено, зокрема, наявності індивідуального негативного майнового наслідку, дискримінаційного характеру рішення саме щодо неї, а також позбавлення її можливості участі у зборах, що встановлено судом першої інстанції. За відсутності доведеного порушення прав позивачки суд першої інстанції був зобов`язаний відмовити у позові повністю. Суд першої інстанції у мотивувальній частині зазначив, що недоведеність порушення прав є підставою для відмови в позові, однак у резолютивній частині без встановлення такого порушення частково позов задовольнив, пославшись на абстрактні уявлення про порушення прав позивачки. Отже, висновки суду першої інстанції не відповідають встановленим обставинам справи та власній правовій оцінці. Суд визнав підставами для часткового задоволення позову обставини, які не підтверджені належними та допустимими доказами у розумінні статей 74 - 77 Господарського процесуального кодексу України. Фактично, рішення в частині задоволених вимог позивачки ґрунтується на припущеннях, що є неприпустимим у господарському судочинстві;
- Закони України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" та "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" не містять прямої заборони встановлювати різні ставки за 1 кв.м для різних категорій приміщень, якщо це економічно виправдано. Тож, різний розмір внесків зумовлений різним функціональним використанням приміщень, а не статусом їх власника. Отже, різний розмір внеску має об`єктивне та раціональне обґрунтування, є логічним та правомірним. Натомість позивачка не довела реального майнового порушення, а лише не погоджується з економічною моделлю розподілу витрат. При цьому, сама позивачка за майже три роки розгляду даної справи не представила суду жодного розрахунку, калькуляції тощо щодо визначення правомірного на її думку тарифу. Своєю чергою суд не вправі підміняти собою загальні збори у визначенні економічної доцільності тарифів за відсутності явної незаконності. Жодна норма Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" не встановлює обов`язку затвердження письмової калькуляції як умови чинності рішення. Тобто, відсутність письмового економічного розрахунку не є самостійною підставою для визнання рішення зборів недійсним. Ухвалюючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції проігнорував очевидність різниці в характері користування житлових та нежитлових приміщень;
- скасованим протоколом загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кірова 27Д" від 10.10.2021 в частині п`ятого питанню, позивачка не була позбавлена права власності, не була обмежена в користуванні, не довела неможливість сплати внесків по встановленому тарифу, не довела економічну несправедливість, не надала альтернативного розрахунку, - тобто фактично вона просто не погоджується з рішенням. Але незгода одного співвласника не дорівнює порушенню її права;
- суд першої інстанції фактично здійснив оцінку економічної доцільності рішення зборів та підмінив собою орган управління ОСББ, що виходить за межі судового контролю. Згідно з нормами чинного законодавства, і на що знову ж таки неодноразово акцентував свою увагу Верховний Суд, суд при розгляді відповідних спорів перевіряє: компетенцію, процедуру та відповідність закону, - але ж ніяк не "справедливість тарифу". Як було вже вказано вище, Позивачка використовує свої нежитлові приміщення для провадження комерційної діяльності з метою отримання прибутку, а отже, вона не може прирівнюватися до співвласників житлових приміщень за характером використання спільного майна. Водночас Позивачка не довела, що встановлений розмір внеску є явно надмірним, неспівмірним або таким, що має каральний характер.
- що стосується додаткового рішення суду від 16.02.2026, то, враховуючи, що відповідачем наведені підстави для скасування основного рішення суду, відповідно й додаткове підлягає скасуванню у разі відмови в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.02.2026 для розгляду справи визначена колегія суддів у складі: головуючого судді - Фещенко Ю.В. (доповідач), суддів - Джепи Ю.А., Мартинюка С.В.
Апеляційну скаргу було подано без додержання вимог, встановлених статтею 258 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з чим ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 24.02.2026 апеляційну скаргу було залишено без руху та скаржнику надано строк для усунення недоліків протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.
Від скаржника за допомогою системи "Електронний суд" надійшла заява (вх. № суду 2374/26 від 25.02.2026) щодо усунення недоліків апеляційної скарги.
Враховуючи вказане ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 02.03.2026, зокрема, відкрито апеляційне провадження за поданою апеляційною скаргою, розгляд справи призначено у судовому засіданні 08.04.2026.

Від позивача за допомогою системи "Електронний суд" надійшов відзив на апеляційну скаргу (вх. № суду 3374/26 від 16.03.2026), в якому він просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги та рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 28.01.2026 у справі № 904/1548/23 залишити без змін.
Відзив на апеляційну скаргу позивача обґрунтований наступним:
- ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на праві приватної спільної сумісної власності належать нежитлові приміщення: в підвалі приміщення XXVII-6 площею 22,1 кв.м, XXVII-7 площею 347,7 кв.м, на першому поверсі приміщення АДРЕСА_1 площею 592,1 кв.м, на другому поверсі приміщення НОМЕР_37 площею 649,4 кв.м у будинку АДРЕСА_1 . Інших нежитлових приміщень у будинку АДРЕСА_1 немає. Отже, розмір затверджених внесків у розмірі 25 гривень за кв.м безпосередньо впливає на права та обов`язки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ;
- права ОСОБА_1 , які були порушені рішенням від 10.10.2021:
1) право на участь в управлінні спільним майном та в діяльності об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (частина 1 статті 14 Закону "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку"): ОСОБА_1 не була присутня на загальних зборах об`єднання співвласників багатоквартирного будинку 10.10.2021, не отримувала і не підписувала лист голосування співвласника відносно питань, що розглядалися на загальних зборах об`єднання співвласників багатоквартирного будинку 10.10.2021;
2) право на належну інформацію перед голосуванням (статті 10, 14 Закону "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку"): відсутність кошторису/бюджету та фінзвітності при вирішенні питання про внески позбавила ОСОБА_1 можливості усвідомлено голосувати; було порушено принцип прозорості та обґрунтованості рішень;
3) майнові права ОСОБА_1 (статті 317, 319 Цивільного кодексу України): встановлені рішенням внески без належного обґрунтування безпосередньо покладають на ОСОБА_1 майновий обов`язок (регулярні платежі), який впливає на вартість володіння нежитловим приміщенням та економічне становище;
4) право не бути зобов`язаним рішенням, ухваленим з порушенням процедури та без необхідної більшості (стаття 10 Закону "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", стаття 6 Закону "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку"): фіктивні/суперечливі голоси, відсутність належного кворуму і письмового опитування в межах строків руйнують легітимність рішення, яке застосовується до ОСОБА_1 ;
5) право на правову визначеність і справедливий баланс інтересів: запровадження підвищених внесків без кошторису, без реальної участі ОСОБА_1 та при процедурних порушеннях створює непропорційне втручання у її майнову сферу. Баланс інтересів співвласників не дотримано, адже навіть "формальна більшість" досягнута шляхом обліку "недійсних голосів" та без мінімально необхідної фінансової обґрунтованості.

Від скаржника (відповідача) за допомогою системи "Електронний суд" надійшло клопотання (вх. № суду 4476/26 від 08.04.2026), в якому він просив суд відкласти розгляд справи на іншу дату та час, у зв`язку з неможливістю явки у судове засідання представника скаржника (відповідача) через його зайнятість в іншому судовому провадженню в Чечелівському районному суді міста Дніпра.

У судове засідання 08.04.2026 з`явився представник позивача; представники скаржника (відповідача), третіх осіб-1,2 у судове засідання не з`явилися; треті особи-1,2 причин нез`явлення суду не повідомили. 
Також судом встановлено, що всі учасники справи були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, а саме: 
- шляхом направлення ухвали суду від 02.03.2026 відповідачу до Електронного кабінету в підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, на підтвердження чого до матеріалів справи долучена Довідка про доставку електронного листа, згідно з якою ухвала суду від 02.03.2026 доставлена до Електронного кабінету відповідача та його представника - 02.03.2026 після 17 години (з урахуванням положень частини 6 статті 242 Господарського процесуального кодексу України, ухвала вважається врученою 03.03.2026);
- шляхом направлення ухвали суду від 02.03.2026 поштовим зв`язком через АТ "Укрпошта" на офіційні адреси позивача, третіх осіб-1,2. Слід відзначити, що поштові відправлення на офіційні адреси зазначених учасників справи, в якому містилася ухвала суду від 02.03.2026, були повернуті за зворотною адресою з довідками АТ "Укрпошта" форми 20 "Адресат відсутній за вказаною адресою". При цьому відповідно до пункту 4 частини 6 статті 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду. Отже, з урахуванням положень пункту 4 частини 6 статті 242 Господарського процесуального кодексу України, ухвала вважається врученою позивачу та третім особам-1,2.
Апеляційним господарським судом також враховано, що відповідно до частини 4 статті НОМЕР_18 Господарського процесуального кодексу України ухвала господарського суду про дату, час та місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії повинна бути вручена завчасно, з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу, але не менше ніж п`ять днів, для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи чи вчинення відповідної процесуальної дії.
Судом відзначено, що у даному випадку всі учасники справи повідомлені про дату, час та місце судового засідання належним чином. 
З приводу поданого скаржником (відповідачем) клопотання про відкладення розгляду справи колегія суддів зазначає таке.
У судовому засіданні 08.04.2026 представник позивача заперечував проти задоволення вказаного клопотання.
Колегія суддів враховує, що відповідно до частини 3 статті 202 Господарського процесуального кодексу України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки.
У поданому до суду клопотанні відповідач послався на зайнятість його представника (адвоката) в іншому судовому процесі. 
Колегія суддів прийшла до висновку про відсутність підстав для відкладення судового засідання, оскільки:
- відповідно до частини 4 статті НОМЕР_18 Господарського процесуального кодексу України ухвала господарського суду про дату, час та місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії повинна бути вручена завчасно, з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу, але не менше ніж п`ять днів, для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи чи вчинення відповідної процесуальної дії.
- відповідач був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, що було встановлено судом вище; у даному випадку відповідач 03.03.2026 отримав ухвалу суду від 02.03.2026, отже більше ніж за один місяць знав про призначене на 08.04.2026 судове засідання;
- відповідачем не доведена неможливість заміни представника на іншого, враховуючи завчасну обізнаність відповідача про призначене на 08.04.2026 судове засідання у справі №904/1548/23; на пошук представника у відповідача було більше одного місяця;
- також відповідач не був позбавлений права на участь у судовому засіданні його представника в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у відповідності до статті 197 Господарського процесуального кодексу України, між тим з таким клопотанням до суду не звертався;
- відповідно до положень частини 3 статті 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Крім того, судом зауважено, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні (стаття 202 Господарського процесуального кодексу України). Аналогічну правову позицію викладено у численних постановах Верховного Суду, зокрема, в постановах Верховного Суду від 19.03.2026 по справі № 908/1324/21, від 16.03.2026 по справі № 916/1838/25, від 13.03.2026 по справі № 904/2851/20, від 10.03.2026 по справі № 917/1735/21(917/1992/24), від 24.02.2026 по справі № 917/1899/23, від 10.02.2026 по справі № 50/790-43/173, від 27.01.2026 по справі №922/639/23, від 20.01.2026 по справі № 910/16249/21, від 13.01.2026 по справі №Б15/101-08.
Також колегія суддів наголошує, що розумність строків розгляду справи судом є однією із основних засад (принципів) господарського судочинства.
Враховуючи вказані вище обставини в їх сукупності, апеляційний господарський суд приходить до висновку, що наведені у клопотанні відповідача про відкладення розгляду справи причини неявки його представника не є поважними, що у відповідності до пункту 1 частини 3 статті 202 Господарського процесуального кодексу України є підставою для розгляду справи за відсутності такого учасника справи.
Враховуючи викладене, у судовому засіданні 08.04.2026 протокольною ухвалою суд відмовив у задоволенні клопотання скаржника (відповідач) про відкладення розгляду справи.
В даному випадку підстави для відкладення розгляду справи чи оголошення перерви у судовому засіданні 08.04.2026, визначені Господарським процесуальним кодексом України, відсутні.
Враховуючи те, що явка представників учасників справи в судове засідання не визнавалась судом обов`язковою, всі учасники справи були належним чином та завчасно повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, достатність матеріалів справи для їх розгляду по суті, колегія суддів вважала за можливе розглянути справу у призначеному судовому засіданні.
У судовому засіданні 08.04.2026 суддею-доповідачем було оголошено зміст апеляційної скарги.
У судовому засіданні 08.04.2026 представник позивача просив апеляційний господарський суд залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення Господарського суду Дніпропетровської області без змін, посилаючись на доводи, викладені у відзиві на апеляційну скаргу позивача.
Інші учасники справи своїм процесуальним правом на подання відзиву чи пояснень щодо апеляційної скарги не скористались.
Згідно з частиною 3 статті 263 Господарського процесуального кодексу України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду судового рішення суду першої інстанції.
Враховуючи достатність часу, наданого учасникам справи для підготовки до судового засідання, приймаючи до уваги принципи змагальності та диспозитивності господарського процесу, закріплені у статті 129 Конституції України та статтях 13, 14, 74 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає, що апеляційним господарським судом, в межах наданих йому повноважень, створені належні умови учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених Господарським процесуальним кодексом України, висловлення своєї правової позиції під час апеляційного провадження.
Під час розгляду апеляційної скарги судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи.
Враховуючи достатність часу, наданого учасникам справи для підготовки до судового засідання, приймаючи до уваги принципи змагальності та диспозитивної господарського процесу, закріплені у статті 129 Конституції України та статтях 13, 14, 74 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає, що апеляційним господарським судом, в межах наданих йому повноважень, створені належні умови учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених Господарським процесуальним кодексом України, висловлення своєї правової позиції під час апеляційного провадження.
У судовому засіданні 08.04.2026, відповідно до статей 240, 283 Господарського процесуального кодексу України, проголошено вступну та резолютивну частини постанови.
Відповідно до частин 1, 2, 4 статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, перевіривши дотримання судом першої інстанції норм процесуального права, а також правильність застосування норм матеріального права, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний господарський суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, виходячи з наступного.
Судом першої інстанції та судом апеляційної інстанції встановлені наступні неоспорені обставини справи.
20.01.2012 проведено державну реєстрацію юридичної особи - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кірова 27Д", що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (номер запису: 12241020000053981).
Відповідно до пункту 1 Статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кірова-27Д", затвердженого протоколом установчих зборів № 1 від 12.01.2012, об`єднання створено власниками приміщень багатоквартирного будинку з метою управління та експлуатації житлових та нежитлових приміщень будинку АДРЕСА_1 .
10.10.2021 проведено загальні збори Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кірова 27Д", які були оформлені протоколом № 21/10 Загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку " Кірова 27Д" відповідно до Розділу I якого: 
- загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку АДРЕСА_1, і в якому створено об`єднання складає: 12 505,00 кв.м;
- у зборах взяли участь особисто співвласники в кількості 146 осіб, яким належать квартири та нежитлові приміщення об`єднання загальною площею 6 955,80 кв.м, що складає 55,63% від загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень об`єднання;
- збори вважаються правомочними;
- у зв`язку з тим, що в результаті проведення загальних зборів об`єднання для прийняття рішень з питань порядку денного було набрано необхідну кількість голосів "ЗА" або "ПРОТИ", письмове опитування співвласників не проводилось;
- результати поіменного голосування співвласників з усіх питань порядку денного Загальних зборів об`єднання викладені в листах голосування співвласників, які є невід`ємними додатками до цього протоколу.

За змістом розділу ІІ Протоколу Обрання голови та секретаря загальних зборів слухали представник ініціативної групи Гончаренко Віктор Володимирович запропонував обрати свого кандидатуру Головою Загальних зборів, а Романюкова Артема Валерійовича обрати Секретарем Загальних зборів.
Голосували "ЗА" - 141 особи (6 711, 50 кв.м; 53,67 %), "ПРОТИ" - 0 осіб (0,00 кв.м; 0,00 %).
Ухвалили: Обрати Головою Загальних зборів Гончаренка Віктора Володимировича , Секретарем Загальних зборів Романюкова Артема Валерійовича .
За змістом розділу ІІІ Протоколу, до порядку денного зборів були включені наступні питання:
1. Про затвердження нової назви Об`єднання.
2. Про затвердження нової редакції Статуту Об`єднання.
3. Про затвердження нового складу Правління Об`єднання та переобрання Голови Правління.
4. Про обрання осіб для підписання Статуту, Протоколу Загальних зборів та відповідальних за державну реєстрацію змін в установчих документах Об`єднання.
5. Про затвердження розміру внесків на утримання будинку.
6. Про укладання договору з AT "ДТЕК Дніпровські Електромережі".
7. Про обрання моделі договору з КП "Дніпроводоканал" ДМР.
8. Про обмеження боржникам можливості користуватися спільним майном.
9. Про здійснення заходів щодо оформлення прибудинкової території.
10. Про участь Об`єднання у Програмах державного, обласного або міського рівня.
За змістом розділу ІV Протоколу, з першого питання голосували "ЗА" - 145 осіб (6 888, 80 кв.м; 55,09 %), "ПРОТИ" - 1 особа (67,00 кв.м; 0,54 %).
Ухвалили затвердити для Об`єднання співвласників Багатоквартирного будинку "Кірова 27Д" (ЄДРПОУ 37987235) нову назву - Об`єднання співвласників Багатоквартирного будинку "Будинок 27Д" (далі - Об`єднання).
З другого питання голосували "ЗА" - 144 осіб (6 817, 50 кв.м; 54,52 %), "ПРОТИ" - 1 особа (67,00 кв.м; 0,54 %).
Ухвалили: Затвердити нову редакцію Статуту Об`єднання.
(Привести Статут Об`єднання у відповідність до типового Статуту ОСББ в редакції Наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства №238 від 23.09.2015: із змінами, внесеними згідно з Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства № 67 від 03.04.2017).
З третього питання голосували "ЗА" - 144 осіб (6 854, 90 кв.м; 54,82 %), "ПРОТИ" - 2 особи (100,90 кв.м; 0,81 %).
Ухвалили: Обрати Правління Об`єднання у новому складі: Романюков Артем Валерійович , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , Гончаренко Віктор Володимирович , ОСОБА_8 , ОСОБА_22 . 
Звільнити ОСОБА_23 з посади Голови Правління Об`єднання з 10 жовтня 2021 року за власним бажанням та у зв`язку із втратою членства у Правлінні Об`єднання. 
Обрати на посаду Голови Правління Об`єднання з 11 жовтня 2021 року Гончаренка Віктора Володимировича .
З четвертого питання голосували "ЗА" - 145 осіб (6 888, 80 кв.м; 55,09 %), "ПРОТИ" - 1 особи (67,00 кв.м; 0,54 %).
Ухвалили: Уповноважити Голову Правління Об`єднання Гончаренка Віктора Володимировича підписати нову редакцію Статуту Об`єднання у нотаріуса від імені співвласників Багатоквартирного будинку. 
Уповноважити Голову Загальних зборів Об`єднання Гончаренка Віктора Володимировича та Секретаря Загальних зборів Романюкова Артема Валерійовича підписати у нотаріуса Протокол № 21/10 від 10.10.2021 Загальних зборів Об`єднання. 
Уповноважити Голову Правління Об`єднання Гончаренка Віктора Володимировича надати Протокол № 21/10 від 10.10.2021 Загальних зборів Об`єднання, нову редакцію Статуту Об`єднання та заяву щодо державної реєстрації юридичної особи, для проведення державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу (Об`єднання), що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
З п`ятого питання голосували "ЗА" - 143 осіб (6 810,20 кв.м; 54,46 %), "ПРОТИ" - 1 особи (33,90 кв.м; 0,27 %).
Ухвалили: затвердити з 01.11.2021 наступний розмір щомісячних внесків співвласників на управління Багатоквартирним будинком (в т.ч. утримання спільного майна Багатоквартирного будинку): 9,80 грн за кв.м загальної площі квартири; 25,00 грн за кв.м загальної площі нежитлового приміщення.
З шостого питання голосували "ЗА" - 144 осіб (6 817,50 кв.м; 54,52 %), "ПРОТИ" - 1 особи (67,00 кв.м; 0,54 %).
Ухвалили: Доручити Голові Правління Об`єднання укласти договір за окремим обліком з АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" на поставку та розподіл електричної енергії для ліфтів та освітлення місць загального користування.
З сьомого питання голосували "ЗА" - 144 осіб (6 847,50 кв.м; 54,76 %), "ПРОТИ" - 1 особи (37,00 кв.м; 0,30 %).
Ухвалили: Обрати модель договірних відносин між власниками квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку та Комунальним підприємством "ДНІПРОВОДОКАНАЛ" Дніпровської міської ради щодо надання комунальної послуги "Водопостачання та водовідведення" - індивідуальний договір.
З восьмого питання голосували "ЗА" - 140 осіб (6 676,20 кв.м; 53,39 %), "ПРОТИ" - 4 особи (174,40 кв.м; 1,39 %).
Ухвалили: Згідно Статті: 10 Закону України "Про ОСББ" обмежити співвласникам, у яких є заборгованість по внесках більше ніж за 6 (шість) місяців, можливість користувания внутрішньобудинковими інженерними системами та мережами, які є спільним майном Багатоквартирного будинку.
З дев`ятого питання голосували "ЗА" - 144 осіб (6 817,50 кв.м; 54,52 %), "ПРОТИ" - 1 особа(67,00 кв.м; 0,54 %).
Ухвалили: Надати Голові Правління Об`єднання повноважения на здійснення всіх необхідних заходів щодо оформлення у власність (або у постійне користування) земельної ділянки (території) навколо Багатоквартирного будинку під "прибудинкову територію".
З десятого питання голосували "ЗА" - 144 осіб (6 817,50 кв.м; 54,52 %), "ПРОТИ" - 1 особа(67,00 кв.м; 0,54 %).
Ухвалили: Затвердити участь об`єднання у Програмах державного, обласного та міського рівня, спрямованих на розвиток ОСББ (у т.ч. на умовах спільного фінансування), та програм з енергоефективності та енергозбереження, що проводяться державними та недержавними органами, та делегувати голові правління Об`єднання повноваження підписання, без обмеження суми, договорів за такими програмами.
Делегувати повноваження Правлінню Об`єднання на вибір першочерговості та виду робіт, а також визначення відсотків спільного фінансування вище вказаних програм.
Протокол № 21/10 від 10.10.2021 підписаний головою загальних зборів та представником секретаря зборів 20.12.2021, справжність підписів яких засвідчена приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Старовою О.С.
Відповідно до витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав власності № 3999671 від 27.05.2013 та № 3999820 від 27.05.2013 (том 1, а.с. 10, 12) ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на праві спільної сумісної власності належить нежитлові приміщення НОМЕР_37, АДРЕСА_1 XXV11-6, XXVI1-7, розташовані на першому, другому поверхах та в підвалі житлового будинку літ. А-25 за адресою: АДРЕСА_1 .
Таким чином, позивач є співвласником зазначеного житлового будинку та наділений обсягом прав, визначених Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку".
ОСОБА_1 посилається на недотримання об`єднанням вимог закону щодо здійснення належного повідомлення про скликання зборів. Крім того, позивач вказує на обставини, які за його доводами свідчити про фіктивне голосування та неправильний підрахунок голосів. Додатково, позивач посилається на відсутність кошторису доходів і витрат Об`єднання співвласників Багатоквартирного будинку на момент ухвалення зборами рішення про затвердження розміру щомісячних внесків на утримання будинку, в зв`язку з чим, затверджений розмір внесків є необґрунтованим, що і є причиною виникнення спору.
Предметом спору є визнання неправомірним та скасування рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кірова 27Д", які оформлені протоколом загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кірова 27Д" від 10.10.2021.
Предметом доказування у справі є дотримання законодавства щодо скликання та проведення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кірова 27Д" від 10.10.2021, наявність/відсутність порушених прав позивача рішенням загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кірова 27Д" від 10.10.2021, оформленого протоколом № 21/10 від 10.10.2021, наявність/відсутність підстав для визнання неправомірним і скасування рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кірова 27Д" від 10.10.2021, оформленого протоколом № 21/10 від 10.10.2021.
Відповідно до частини 1 статті 385 Цивільного кодексу України власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту.
Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників житлових та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначені Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку".
Статтею 1 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" передбачено, що об`єднання співвласників багатоквартирного будинку - це юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.
Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами.
Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання (частина 4 статті 4 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку").
Як зазначено в статті 14 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" співвласник має право: брати участь в управлінні об`єднанням у порядку, визначеному цим Законом і статутом об`єднання; обирати та бути обраним до складу статутних органів об`єднання; знайомитися з протоколами установчих та загальних зборів (крім конфіденційної інформації про фізичних осіб), власними листками опитування, зведеною інформацією про результати голосування кожного із співвласників (крім конфіденційної інформації про фізичних осіб), а також за власний рахунок робити з них виписки і копії та отримувати їх копії в електронній формі; одержувати в установленому порядку інформацію про діяльність об`єднання; вимагати від статутних органів захисту своїх прав та дотримання співвласниками правил добросусідства; одержувати в установленому статутом порядку інформацію про діяльність асоціації. Об`єднання на вимогу співвласника зобов`язане надати йому для ознайомлення всі свої фінансові звіти.
Порядок здійснення прав співвласників визначається законом.
Здійснення співвласником своїх прав не може порушувати права інших власників.
Спори щодо здійснення прав співвласників вирішуються за згодою сторін або в судовому порядку.
ОСОБА_1 є співвласником нежитлових приміщень НОМЕР_37, АДРЕСА_1 XXV11-6, XXVI1-7, розташованих на першому, другому поверхах та в підвалі житлового будинку літ. А-25 за адресою: АДРЕСА_1 ., що підтверджується витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав власності №3999671 від 27.05.2013 та № 3999820 від 27.05.2013.
ОСОБА_1 вказує, що не була вчасно повідомлена у строки та спосіб встановлений законом про проведення зборів, тому позивач не зміг реалізувати своє право на участь в установчих зборах, на голосування з питань порядку денного, обговорення питань.
Відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду, викладеним у пункті 45 постанови від 22.10.2019 у справі № 923/876/16, своєчасне і належне повідомлення учасника товариства про скликання загальних зборів є важливим для формування волі при прийнятті рішень загальними зборами, аби кожен з учасників міг належним чином підготуватися і сформувати своє бачення щодо питань, які розглядаються на зборах, та повноцінно взяти участь у їх обговоренні. Для визнання недійсним рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника товариства та з`ясувати дотримання порядку скликання загальних зборів, зокрема щодо належного повідомлення позивача про такі збори, а також щодо відповідності питань порядку денного зборів питанням порядку денного, які перелічені в отриманому учасником запрошенні на загальні збори учасників товариства. 
Відповідно до частин 1, 3 статті 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", в редакції яка була чинна на час скликання та проведення оскаржуваних зборів, органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання. Загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників.
Порядок скликання та проведення установчих зборів об`єднання регулюється, зокрема, статтею 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку".
Повідомлення про проведення установчих зборів направляється ініціативною групою не менше ніж за 14 днів до дати проведення установчих зборів. Повідомлення направляється в письмовій формі і вручається кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом). У повідомленні про проведення установчих зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного (частина 4 статті 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку").
Повідомлення про дату та місце проведення зборів співвласників має бути вручено не пізніше ніж за 10 днів до дати проведення зборів у письмовій формі кожному співвласникові під розписку або шляхом поштового відправлення рекомендованим листом на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику в цьому багатоквартирному будинку, а також має бути розміщено у загальнодоступному місці при вході до кожного під`їзду багатоквартирного будинку (частини 4 статті 10 Закону "Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку").
Нормою статті 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" визначено лише способи повідомлення співвласників про проведення установчих зборів, а нормами статті 10 Закону України "Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку" встановлено саме порядок здійснення такого повідомлення (шляхом надсилання на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику у багатоквартирному будинку (аналогічний висновок викладено в постановах Верховного Суду від 22.06.2021 у справі № 910/9672/20, від 02.12.2020 у справі № 916/86/20).
Надані у справу докази, а саме список згрупованих поштових відправлень листів рекомендованих відправлень (том 1, а.с. 92-95) підтверджують факт направлення рекомендованим листом на адресу нежитлового приміщення позивача ( АДРЕСА_1 ) повідомлення про проведення 10.10.2021 о 13:00 год. загальних зборів об`єднання. Зміст зазначеного повідомлення відповідає вимогам частини 4 статті 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку".
З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про необґрунтованість доводів позивача відносно недотримання вимог закону щодо здійснення належного повідомлення про скликання оскаржуваних зборів.
Закон визначає диспозитивне право співвласників отримати або відмовитися від отримання та не отримувати поштові повідомлення, направлені рекомендованим листом. Ініціатор установчих зборів не має права примушувати співвласників отримати повідомлення про скликання установчих зборів (пункт 5.17 постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 22.06.2021 у справі № 910/9672/20)
Неотримання позивачкою листа та повернення його без вручення є наслідком свідомого діяння (бездіяльності) останньої щодо його належного отримання, тобто є власною волею та діями (бездіяльністю) такої особи.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 29.06.2021 у справі № 916/964/19 зазначила про те, що передумовою захисту та відновлення порушеного права позивача є існування такого права та, відповідно, порушення, на час звернення з позовом до суду.
Здійснення права на участь в управлінні спільним майном багатоквартирного будинку належить власникам квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному житловому будинку. І хоча законодавством не передбачено процедури виходу (виключення) із членів ОСББ, припиняючи статус власника квартири чи нежитлового приміщення у багатоквартирному будинку, особа втрачає відповідні права співвласника, зокрема, брати участь в управлінні об`єднанням у порядку, визначеному цим Законом і статутом об`єднання.
Заперечуючи факт участі деяких співвласників будинку в голосуванні на загальних зборах від 10.10.2021, позивач подав суду нотаріально посвідчену заяву ОСОБА_15 (власник квартири НОМЕР_35 в будинку АДРЕСА_1 ), за змістом якої останній заперечив свою присутність на зборах Об`єднання від 10.10.2021 року та підписання листа голосування відносно питань, що розглядалися на загальних зборах.
За клопотанням позивача, з метою підтвердження або спростування факту підписання ОСОБА_15 листа голосування співвласника, що є невід`ємним додатком до Протоколу № 21/10 від 10.10.2021 (том 5, а.с. 25), судом було призначено проведення почеркознавчої експертизи.
Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 02.11.2023 призначено у справі судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено Дніпропетровському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України; на вирішення експертизи поставлено наступне питання: Чи виконано підписи від імені ОСОБА_15 в листі голосування співвласника (том 5, а.с.25) у графі "Підпис", ОСОБА_15 , чи іншою особою?
Відповідно до висновку експерта № СЕ-19/104-24/3376-ПЧ від 19.02.2024 Дніпропетровського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України підписи від імені ОСОБА_15 в листі голосування співвласника (том 5, а.с.25) у графі "Підпис" виконані не ОСОБА_15 , а іншою особою.
В матеріалах справи міститься нотаріально посвідчена заява свідка ОСОБА_16 (станом на дату проведення оскаржуваних зборів, власник квартири НОМЕР_36 в будинку АДРЕСА_1 ), відповідно до якої ОСОБА_16 повідомляє, що його не було повідомлено про дату, час та місце проведення загальних зборів ОСББ 10.10.2021, він не був присутній на загальних зборах ОСББ 10.10.2021, не отримував і не підписував лист голосування співвласника відносно питань, що розглядалися на загальних зборах ОСББ 10.10.2021, хто підписав за нього листок для голосування співвласника відносно питань викладених у протоколі Загальних зборів ОСББ "Кірова 27Д" від 10.10.2021 йому не відомо, він не надавав третім особам довіреності на участь від мого ім`я в загальних зборах ОСББ та на голосування від його ім`я. 
Зважаючи на те, що заява свідка ОСОБА_16 (том 5, а.с. 157) відповідає за змістом вимогам статті 88 Господарського процесуального кодексу України (Заява свідка), зокрема, містить підтвердження про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань, остання прийнята судом як засіб доказування обставин (фактів), про які повідомлено у відповідній заяві.
Позивач зазначає, що на час проведення зборів (10.10.2021) власники квартир НОМЕР_4 , НОМЕР_5 НОМЕР_6 НОМЕР_7 НОМЕР_8 НОМЕР_9 зокрема, ОСОБА_3 (дівоче прізвище ОСОБА_4 ), ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , станом на 10.10.2021 перебували за межами території України.
На підтвердження вказаної обставини позивачем подано до суду відповіді Державної прикордонної служби України від 05.04.2024. 
Заперечуючи можливість приєднання до справи поданих позивачем доказів, що містять інформацію про перетин державного кордону України мешканцями ОСББ "Будинок 27Д", представник відповідача наполягав на неналежності та недопустимості таких доказів, зокрема, через ненадання для огляду їх оригіналів та не зазначення джерела отримання таких доказів.
Оцінивши наведені заперечення відповідача, суд першої інстанції дійшов наступних висновків, з якими погоджується апеляційний господарський суд.
Відповідно до приписів статті 76 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Отже, належність доказів полягає в тому, що господарський суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Тобто з усіх наявних у справі доказів суд повинен відібрати для подальшого дослідження та обґрунтування мотивів рішення лише ті з них, які мають зв`язок із фактами, що підлягають установленню при вирішенні спору. Отже, належність доказів нерозривно пов`язана з предметом доказування у справі, який, в свою чергу, визначається предметом позову.
Предметом заявленого позову є вимоги про визнання недійсними рішень загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кірова 27Д" від 10.10.2021, зазначені вимоги, в тому числі обґрунтовані фіктивністю участі в голосуванні на зборах деяких співвласників будинку, через їх знаходження за межами території України. Таким чином, докази, які містять дані про перебування таких співвласників на території України на час проведення оскаржуваних зборів, стосуються предмета доказування, а отже, є належними доказами в розумінні положень статті 76 Господарського процесуального кодексу України.
Відповідно до статті 77 Господарського процесуального кодексу України "Допустимість доказів" обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.
Допустимість доказів означає, що у певних випадках, передбачених нормами матеріального права, певні обставини повинні підтверджуватися певними засобами доказування.
Згідно вимог Закону України "Про прикордонний контроль", Положення про Адміністрацію Державної прикордонної служби України, та інших нормативних актів, які визначають правові основи здійснення прикордонного контролю, Державна прикордонна службу відповідно до покладених на неї завдань організовує в установленому законодавством порядку здійснення прикордонного контролю та пропуск через державний кордон осіб, транспортних засобів і вантажів. Прикордонний контроль забезпечується, в тому числі шляхом створення і використання баз даних про осіб, які перетнули державний кордон. Метою ведення баз даних є, обробка (збирання, реєстрація, накопичення, зберігання, адаптування, зміна, поновлення, використання і поширення (розповсюдження, реалізація, передача), знеособлення, знищення) інформації про осіб, які перетнули державний кордон України, їх паспортні документи (інші документи, передбачені законодавством). Власником Бази даних та володільцем інформації, що в ній обробляється, є Адміністрація Держприкордонслужби.
З урахуванням наведеного, відомості з Бази даних Адміністрації Держприкордонслужби, є допустимим доказом в підтвердження перетину державного кордону України.
Щодо джерел отримання зазначених доказів, представник позивача зазначив, що такі докази одержані за результатами ознайомлення з матеріалами кримінального провадження №12023041030002989, в рамках якого, потерпілим було надано дозвіл на розголошення відомостей досудового розслідування, в тому числі шляхом подання їх до матеріалів судових справ відкритих в порядку цивільного, господарського та кримінального судочинства (том 5, арк.с. 197, 198).
За викладених обставин, подані позивачем відомості з бази даних Адміністрації Державної прикордонної служби України від 05.04.2024 (том 5, арк.с. 159-165), визнаються судом належними та допустимими доказами. 
Аналіз зазначених доказів дає підстави для висновку, що власники квартир НОМЕР_4 , НОМЕР_5 НОМЕР_6 НОМЕР_7 НОМЕР_8 НОМЕР_9 зокрема, ОСОБА_3 (дівоче прізвище ОСОБА_4 ), ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , станом на 10.10.2021 перебували за межами території України, що зокрема підтверджується даними Держприкордонслужби (том 5, арк.с. 159- 162,164, 165).
Що стосується власника квартир № НОМЕР_11 НОМЕР_10 ОСОБА_10 , останній перетнув державний кордон у напрямку виїзду з України 10.10.2021 о 13:59 год. в пункті пропуску Запоріжжя (том 5, арк.с. 163), а отже, з урахуванням зазначених в повідомленні про скликання зборів, місця та часу їх проведення (м. Дніпро, 10.10.2023, 13:00 год.), враховуючи відстань від міста Дніпра до міста Запоріжжя, участь зазначеної особи в голосування на спірних загальних зборах, є маловірогідною.
З урахуванням наведеного, вказані вище докази з достатньою долею вірогідності підтверджують, що власники квартир НОМЕР_4 , НОМЕР_5 НОМЕР_6 НОМЕР_7 НОМЕР_11 НОМЕР_10 , НОМЕР_8 НОМЕР_9 загальна площа яких становить 408,3 кв.м., не брали участь в голосуванні на зборах Об`єднання співвласників Багатоквартирного будинку "Кірова 27Д" 10.10.2021. 
Заперечуючи наведені обставини, відповідач зазначив, що відсутність вказаних вище співвласників будинку в Україні станом на дату проведення зборів, не виключала можливість їх участі в голосування шляхом письмового опитування, в порядку, передбаченому статті 10 Закону "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку ".
Аналізуючи зазначені доводи відповідача в сукупності із зібраними у справі доказами, суд першої інстанції прийшов до вірного висновку про необхідність застосування при розгляді даної справи доктрини venire contra factum proprium (заборони суперечливої поведінки), яка базується ще на римській максимі - "non concedit venire contra factum proprium" (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці).
У протоколі загальних зборів № 21/10 від 10.10.2021 (загальна інформація) вказано, що у зв`язку з тим, в результаті проведення загальних зборів об`єднання для прийняття рішень з питань порядку денного було набрано необхідну кількість голосів "ЗА" або "ПРОТИ", письмове опитування співвласників не проводилось.
Отже, твердження відповідача, що деякі співвласники будинку брали участь в голосування шляхом письмового опитування, суперечать його попередній поведінці, є недобросовісними та не приймаються судом до уваги.
Крім того суд першої інстанції обгрунтовано звернув увагу, що жоден з наданих відповідачем листів голосування співвласників, не містить дати його складання (заповнення), а отже, оцінка таких листів, як листів письмового опитування, виключає можливість перевірки дотримання п`ятнадцятиденного строку для проведення письмового опитування.
В розумінні статті 1 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", співвласниками багатоквартирного будинку, є власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку.
В силу вимог частини 12 статті 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку. Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, кожний співвласник має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.
Виходячи з наведених приписів закону, математичне визначення кількості голосів, яку має кожен співвласник під час голосування на загальних зборах, відбувається шляхом множення загальної площі квартири або нежитлового приміщення конкретного співвласника на 100 та діленням результату "добутку" на загальну площу всіх квартир та нежитлових приміщень будинку.
Отже, правильність обрахунку кількості голосів кожного співвласника, безпосередньо залежить від правильного визначення як площі конкретної квартири або нежитлового приміщення, так і загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку.
Відповідно до Розділу I протоколу № 21/10 Загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кірова 27Д" від 10.10.2021: 
Загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 і в якому створено об`єднання складає: 12 505,00 кв.м. 
Заперечуючи правильність підрахунку голосів співвласників, які голосували за прийняття спірного рішення, позивач надав суду власний розрахунок загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень будинку (том 4, арк.с.7-11), згідно якого відповідна площа склала 12 768,15 кв.м., замість вказаної в протоколі площі 12 505,00 кв.м.
В підтвердження правильності власного розрахунку, позивач надав Інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно по квартирах та нежитлових приміщеннях, які зареєстровані в Державному реєстрі (том 4, арк.с.26-257), відповідно до якої загальна площа таких квартир та нежитлових приміщень склала 12 392,45 кв.м. 
Загальна площа квартир НОМЕР_45 НОМЕР_44 НОМЕР_43 НОМЕР_42 НОМЕР_41 НОМЕР_40 НОМЕР_39 НОМЕР_38 право власності на які не зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, визначена позивачем на підставі даних Технічного паспорта на багатоквартирний (багатоповерховий) житловий будинок АДРЕСА_1, складеного Комунальним підприємством "Дніпропетровське міжміське бюро технічної інвентаризації" станом на 25.06.2009 (том 4, арк.с. 17-25) та складає 375,7 кв.м. 
Заперечуючи допустимість використання даних Технічного паспорту при визначенні загальної площі квартир та нежитлових приміщень будинку, відповідач зазначив, що технічний паспорт є лише документом, який декларує намір забудовника здійснити будівництво певного об`єкта за певними кресленнями. В процесі будівництва можуть допускатися незначні відхилення від проекту (технічного паспорту), що допускається ДБНами.
Здійснивши оцінку зазначених доводів відповідача, суд дійшов вірного висновку про їх безпідставність, виходячи з наступного.
Відповідно до положень Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна, яка затверджена наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 24.05.2001 № 127 (далі Інструкція) та була чинна на час складання наданого позивачем технічного паспорту, останній є документом, що складається на основі матеріалів технічної інвентаризації об`єкта нерухомого майна містить основні відомості про нього (місцезнаходження (адреса), склад, технічні характеристики, план та опис об`єкта, ім`я/найменування власника/замовника, відомості щодо права власності на об`єкт нерухомого майна, відомості щодо суб`єкта господарювання, який виготовив технічний паспорт тощо) та видається замовнику. Технічний паспорт має бути прошнурований, пронумерований та скріплений підписом керівника суб`єкта господарювання, який проводив інвентаризацію, а також підписом виконавця робіт і контролера із зазначенням серії та номера кваліфікаційного сертифіката на право виконання робіт з технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна.
У свою чергу, технічна інвентаризація, це комплекс робіт з обмірювання об`єкта нерухомого майна з визначенням його складу, фактичної площі та об`єму, технічного стану та/або з визначенням змін зазначених характеристик за певний період часу (у разі наявності попередньої інвентаризаційної справи) із виготовленням необхідних документів (матеріалів технічної інвентаризації, технічного паспорта) та обов`язковим внесенням відомостей про об`єкт нерухомого майна до Реєстру об`єктів нерухомого майна (після створення цього Реєстру).
Аналіз наведених положень Інструкції дає підстави для переконливого висновку, що Технічний паспорт будинку, це документ, який визначає данні обмірів фактично існуючого (збудованого) об`єкта нерухомого майна, а не декларує наміри забудовника здійснити будівництво певного об`єкту за певними кресленнями, як помилково вважає відповідач. 
Таким чином, наданий позивачем технічний паспорт вірно визнаний судом першої інстанції допустимим доказом підтвердження площі (частини площі) квартир та нежитлових приміщень будинку, та підлягає оцінки судом в сукупності з іншими поданими у справу доказами.
Здійснивши оцінку наданих у справу доказів, суд першої інстанцій дійшов вірного висновку, що під час проведення оскаржуваних зборів, кількість голосів кожного співвласника будинку мала визначатись пропорційно до загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень будинку - 12 768,15 кв.м. правильність розрахунку якої, підтверджується доказами позивача, які є більш вірогідними, ніж непідтверджені доводи відповідача, що наведені на спростування таких обставин.
Позивач зазначає, що при підрахунку кількості голосів під час проведення зборів, по 20-ти квартирах ( НОМЕР_12 , НОМЕР_13 НОМЕР_14 НОМЕР_15 НОМЕР_16 НОМЕР_17 НОМЕР_7 НОМЕР_18 , НОМЕР_19 НОМЕР_20 НОМЕР_11 НОМЕР_10 , НОМЕР_21 НОМЕР_22 НОМЕР_23 НОМЕР_24 НОМЕР_25 НОМЕР_26 210, НОМЕР_28) було завищено їх площу, разом на 66,55 кв.м. Відповідний розрахунок наведений позивачем в письмових поясненнях (том 4, арк.с. 4).
Співставлення даних щодо розміру загальної площі квартир або нежитлових приміщень, які наведені в Списку співвласників будинку, що 10.10.2021 прийняли участь у загальних зборах (том 2, а.с. 5-9), з даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (том 4, арк.с. 40, 73, 83, 100, 101, 114, 140, 148, 152, 155, 160, 161, 184, 191, 224, 227, 236, 237, 247), підтверджує доводами позивача відносно завищення загальної площі вказаних вище квартир на 66,15 кв.м. (крім квартири НОМЕР_23 ), що відповідно впливає на правильність визначення кількості голосів співвласників квартир, які проголосували за прийняття спірного рішення.
Обґрунтовуючи невідповідність розрахунку загальної кількості голосів, позивач зазначає, що в складі наданих відповідачем листків для голосування співвласників (том 2, арк.с. 10-301) відсутній відповідний листок по квартирі НОМЕР_32 площею 35,7 кв.м., власник ОСОБА_11 .
Крім того, позивач зазначає, що листок голосування власника квартири НОМЕР_30 , площею 34,7 кв.м. - ОСОБА_12 (том 5, арк.с. 150, 151) не містить даних щодо результатів його голосування "ЗА" чи "ПРОТИ".
Також позивач зазначив, що від імені квартир НОМЕР_31 та НОМЕР_29 , в голосуванні на зборах прийняли участь особи, щодо яких у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відсутні відомості про відповідні права.
Наведені вище доводи позивача підтверджуються наявними у справі доказами, та не спростовані відповідачем під час розгляду справи.
Додатково обґрунтовуючи заявлені вимог, позивач зазначав, що на час проведення оскаржуваних загальних зборів, власником квартир НОМЕР_33 та НОМЕР_34 була Державна іпотечна установа, водночас, участь в голосуванні від імені власника зазначених квартир, взяли ОСОБА_13 та ОСОБА_14 , які не були уповноважені власником на здійснення відповідного представництва.
Наданими до справи доказами (том 4, арк.с. 39, 69) підтверджується, що власником квартири НОМЕР_33 загальною площею 65,0 кв.м та квартири НОМЕР_34 загальною площею 64,2 кв.м в будинку по АДРЕСА_1 , є Державна іпотечна установа. За даними щодо державної реєстрації іншого речового права, Лізингоодержувачами зазначених квартир зареєстровані ОСОБА_13 та ОСОБА_14 , відповідно.
За змістом листів голосування співвласників (том 2, арк.с. 26, 27, 74, 75), участь в голосуванні на загальних зборах 10.10.2021 від імені власника зазначених квартир прийняли ОСОБА_13 (кв. НОМЕР_33 ) та ОСОБА_14 (кв. НОМЕР_34 ), тобто лізингоодержувачі. 
Згідно з приписами частин 2 та 3 статі 806 Цивільного кодексу України до договору лізингу застосовуються загальні положення про найм (оренду) з урахуванням особливостей, встановлених параграфом 6 глави 58 Цивільного кодексу України та законом. До відносин, пов`язаних з лізингом, застосовуються загальні положення про купівлю-продаж та положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом. Особливості окремих видів і форм лізингу встановлюються законом. 
В силу особливостей регулювання правовідносин лізингу, до моменту викупу об`єкта лізингу, лізингоодержувач має право користування предметом лізингу, при цьому, право власності на передане в лізинг майно залишається за лізингодавцем. 
Листами від 08.04.2024 (том 5, арк.с. 153, 154) Державна іпотечна установа повідомила, що відповідно до договорів фінансового лізингу, на лізингоодержувачів покладено зобов`язання укласти з постачальниками житлово-комунальних послуг необхідні договори та здійснювати оплату платежів з утримання та обслуговування предмету лізингу за власний рахунок. Враховуючи викладене, представниками за квартирами НОМЕР_33 та НОМЕР_34 , що є власністю Державної іпотечної установи, при проведенні установчих або загальних зборів співвласників квартир є відповідно ОСОБА_13 та ОСОБА_14 згідно з договорами фінансового лізингу.
З приводу наведеного суд першої інстанцій вірно зазначив, що на відміну від Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку", який передбачає право участі в управлінні багатоквартирним будинком наймачів, орендарів та інших користувачів квартир та нежитлових приміщень, Закон України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", який підлягають застосуванню до спірних правовідносин, наділяє відповідним правом лише співвласників будинку (власників квартир та нежитлових приміщень) та представників співвласників, які на підставі договору або закону мають право представляти інтереси співвласників.
Зі змісту договорів фінансового лізингу (том 5, арк.с. 182-195), останні не встановлюють правовідносин представництва, за якими лізингоодержувачі наділяється правом представляти інтереси лізингодавця (власника квартир), як співвласника багатоквартирного будинку, а отже, за відсутності інших встановлених актами цивільного законодавства підстав для виникнення представництва (договорів доручення, довіреностей тощо), суд першої інстанцій дійшов правильного висновку, що ОСОБА_13 та ОСОБА_14 не мали повноважень голосувати на спірних загальних зборах. 
При цьому суд першої інстанцій слушно зазначив, що обов`язок зазначених осіб, як лізингоодержувачів укласти з постачальниками житлово-комунальних послуг договори та здійснювати оплату платежів з утримання та обслуговування предмету лізингу (квартир), не є тотожним поняттю представництва інтересів співвласника будинку в питанні управління, утримання та використання спільного майна, до якого відповідні квартири не відносяться.
Також позивач стверджує про безпідставність участі в зборах осіб, які згідно з Державним реєстром речових прав на нерухоме майно не були власниками квартир НОМЕР_46 НОМЕР_47 НОМЕР_48 НОМЕР_27 НОМЕР_49 на дату проведення зборів.
Відповідно до частини 1, 2 статті 1000 Цивільного кодексу України за договором доручення одна сторона (повірений) зобов`язується вчинити від імені та за рахунок другої сторони (довірителя) певні юридичні дії. Правочин, вчинений повіреним, створює, змінює, припиняє цивільні права та обов`язки довірителя.
Договором доручення може бути встановлено виключне право повіреного на вчинення від імені та за рахунок довірителя всіх або частини юридичних дій, передбачених договором. У договорі можуть бути встановлені строк дії такого доручення та (або) територія, у межах якої є чинним виключне право повіреного.
Відповідно до статті 1003 Цивільного кодексу України у договорі доручення або у виданій на підставі договору довіреності мають бути чітко визначені юридичні дії, які належить вчинити повіреному. Дії, які належить вчинити повіреному, мають бути правомірними, конкретними та здійсненними.
Відповідно до частини 1, 2 статті 1004 Цивільного кодексу України повірений зобов`язаний вчиняти дії відповідно до змісту даного йому доручення. Повірений може відступити від змісту доручення, якщо цього вимагають інтереси довірителя і повірений не міг попередньо запитати довірителя або не одержав у розумний строк відповіді на свій запит. У цьому разі повірений повинен повідомити довірителя про допущені відступи від змісту доручення як тільки це стане можливим.
Відповідно до частини 1 статті 1005 Цивільного кодексу України повірений повинен виконати дане йому доручення особисто.
Повірений має право передати виконання доручення іншій особі (замісникові), якщо це передбачено договором або якщо повірений був вимушений до цього обставинами, з метою охорони інтересів довірителя. Повірений, який передав виконання доручення замісникові, повинен негайно повідомити про це довірителя. У цьому разі повірений відповідає лише за вибір замісника.
Відповідно до частини 1 статті 1006 Цивільного кодексу України повірений зобов`язаний:
- повідомляти довірителеві на його вимогу всі відомості про хід виконання його доручення;
- після виконання доручення або в разі припинення договору доручення до його виконання негайно повернути довірителеві довіреність, строк якої не закінчився, і надати звіт про виконання доручення та виправдні документи, якщо це вимагається за умовами договору та характером доручення;
- негайно передати довірителеві все одержане у зв`язку з виконанням доручення.
Позивач зазначає, що голосування за квартиру НОМЕР_46 було здійснено ОСОБА_24 , яка не була власником квартири НОМЕР_46 на дату проведення зборів.
Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (номер інформаційної довідки: 342751334. Дата, час формування: 14.08.2023 16:05:13) житлове приміщення за адресою: НОМЕР_46 , знаходиться у власності фізичної особи: ОСОБА_25 : розмір частки 1.
Позивач зазначає, що голосування за квартиру НОМЕР_48 було здійснено ОСОБА_25 , який не був власником квартири НОМЕР_48 на дату проведення зборів.
Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (номер інформаційної довідки: 342773299. Дата, час формування: 14.08.2023 17:53:04) житлове приміщення за адресою: АДРЕСА_1, квартира. НОМЕР_48 знаходиться у власності фізичної особи: ОСОБА_24 : розмір частки 1.
В матеріалах справи міститься свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 відповідно до якого між ОСОБА_25 та ОСОБА_24 було зареєстровано шлюб 21.12.2007, про що в Книзі реєстрації шлюбів 2007 року грудня місяця 21 числа зроблено відповідний запис за № 1646, прізвище після реєстрації шлюбу: чоловіка ОСОБА_26 , дружини ОСОБА_27 .
В матеріалах справи містяться пояснення ОСОБА_24 , в який вона зазначає, що 10.10.2021 вона проставила свій підпис та проголосувала "ЗА" за всіма питаннями порядку денного у листку голосування співвласника до протоколу Загальних зборів ОСББ "Кірова 27Д". ОСОБА_24 зазначає, що можливо вона поставила свій підпис у листку голосування НОМЕР_46 , оскільки ця квартира також належить її чоловікові ОСОБА_25 .
В матеріалах справи містяться пояснення ОСОБА_25 , в яких він зазначає, що 10.10.2021 він проставив свій підпис та проголосував "ЗА" за всіма питаннями порядку денного у листку голосування співвласника до протоколу Загальних зборів ОСББ "Кірова 27Д". ОСОБА_25 зазначає, що можливо він поставив свій підпис у листку голосування квартири НОМЕР_48 оскільки ця квартира також належить його дружині ОСОБА_24 .
Позивач зазначає, що голосування за квартиру НОМЕР_47 було здійснено ОСОБА_28 , яка не була власником квартири НОМЕР_47 на дату проведення зборів.
Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (номер інформаційної довідки: 342773293. Дата, час формування: 14.08.2023 17:53:02) житлове приміщення за адресою: АДРЕСА_1, квартира. НОМЕР_47 знаходиться у власності фізичної особи: ОСОБА_29 : розмір частки 1/2, ОСОБА_30 : розмір частки 1/2. 
Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом № 2003 від 16.08.2016 спадкоємцем квартири, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1, квартира НОМЕР_47 ОСОБА_31 , 1982 року народження, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , є його син ОСОБА_32 ІНФОРМАЦІЯ_2 та його дочка ОСОБА_29 ІНФОРМАЦІЯ_3 . Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 матір`ю ОСОБА_30 є ОСОБА_28 . Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 матір`ю ОСОБА_29 є ОСОБА_28 .
Відповідно до частини 1 статті 242 Цивільного кодексу України батьки (усиновлювачі) є законними представниками своїх малолітніх та неповнолітніх дітей.
Позивач зазначає, що голосування за квартиру НОМЕР_27 було здійснено ОСОБА_33 , який не був власником квартири НОМЕР_27 на дату проведення зборів.
Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (номер інформаційної довідки: 342986449. Дата, час формування: 16.08.2023 10:03:02) житлове приміщення за адресою: АДРЕСА_1, квартира. НОМЕР_27 знаходиться у власності фізичної особи: ОСОБА_34 : розмір частки 1.
В матеріалах справи міститься довіреність від 01.10.2021, якою ОСОБА_35 уповноважив ОСОБА_36 представляти його інтереси, як власника квартири (приміщення) НОМЕР_27, загальною площею 77,6 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 на загальних зборах об`єднання співвласників багатоквартирого будинку. Для цього представнику надано право від імені ОСОБА_34 голосувати на загальних зборах співвласників ОСББ на власний розсуд, підписувати від його імені Листок (Бюлетень) письмового опитування (голосування) співвласника.
Позивач зазначає, що голосування за квартиру № НОМЕР_49 було здійснено ОСОБА_37 , яка не була власником квартири № НОМЕР_49 на дату проведення зборів.
Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (номер інформаційної довідки: 343003149. Дата, час формування: 16.08.2023 10:52:04) житлове приміщення за адресою: АДРЕСА_1, квартира. НОМЕР_49 , знаходиться у власності фізичної особи: ОСОБА_38 : розмір частки 1.
В матеріалах справи міститься довіреність від 01.10.2021, якою ОСОБА_39 уповноважила ОСОБА_40 представляти її інтереси, як власника квартири (приміщення) № НОМЕР_49, загальною площею 36,6 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 на загальних зборах о`бєднання співвласників багатоквартирого будинку. Для цього представнику надано право від імені ОСОБА_41 голосувати на загальних зборах співвласників ОСББ на власний розсуд, підписувати від його імені Листок (Бюлетень) письмового опитування (голосування) співвласника.
Отже, здійснивши оцінку зібраних у справі доказів у цілому, суд першої інстанції дійшов висновку, з яким погоджується апеляційний господарський суд, що визначена в протоколі загальних борів № 21/10 від 10.10.2021 та Списку співвласників будинку кількості голосів співвласників, що надали голоси "ЗА" прийняття оскаржуваного рішення, не відповідає дійсності.
Як було зазначено вище, відповідно до даних Списку співвласників багатоквартирного будинку, 10.10.2021 прийняли участь у Загальних зборах, з питань порядку денного зборів свої голоси "ЗА" надали співвласники, загальна площа квартир та нежитлових приміщень яких склала:
- з першого питання - 6 888,80 кв.м;
- з другого питання - 6 817,50 кв.м;
- з третього питання - 6 854,90 кв.м;
- з четвертого питання - 6 888,80 кв.м;
- з п`ятого питання - 6 810,20 кв.м;
- з шостого питання - 6 817,50 кв.м;
- з сьомого питання - 6 847,50 кв.м;
- з восьмого питання - 6 676,20 кв.м;
- з дев`ятого питання - 6 817,50 кв.м;
- з десятого питання - 6 817,50 кв.м.
З урахуванням доведених у справі обставин, площа квартир та нежитлових приміщень співвласників будинку, які голосували "ЗА" під час проведення оскаржуваних зборів, в цілому підлягає зменшенню на 860,85 кв.м., в тому числі:
- 34,0 кв.м, квартира НОМЕР_35 , власник ОСОБА_15 , який не приймав участі в загальних зборах та не підписував листок голосування, що встановлено судовою експертизою;
- 32,9 кв.м, квартира НОМЕР_36 , власник ОСОБА_16 , який не приймав участі в загальних зборах та не підписував листок голосування, що підтверджується його заявою свідка;
- 116,8 кв.м, квартири НОМЕР_31 НОМЕР_29 , відносно яких в Державному реєстрі речових прав та матеріалах справи відсутні відомості, що підтверджують права осіб, які голосували від імені цих квартир;
- 408,3 кв.м, квартири НОМЕР_4 , НОМЕР_5 НОМЕР_6 НОМЕР_7 НОМЕР_11 НОМЕР_10 , НОМЕР_8 НОМЕР_9 власники ОСОБА_3 (дівоче прізвище ОСОБА_4 ), ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_17 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , які станом на дату проведення зборів перебували за межами території України;
- 66,15 кв.м, квартири НОМЕР_12 , НОМЕР_13 НОМЕР_14 НОМЕР_15 НОМЕР_16 НОМЕР_17 НОМЕР_7 НОМЕР_18 , НОМЕР_19 НОМЕР_20 НОМЕР_11 НОМЕР_10 , НОМЕР_21 НОМЕР_22 НОМЕР_24 НОМЕР_25 НОМЕР_26 НОМЕР_27 НОМЕР_28 , щодо яких в Списку завищено їх площу порівняно з даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно;
- 38,80 кв.м, квартира НОМЕР_32 щодо якої у справі відсутній листок голосування співвласника;
- 34,7 кв.м., квартира НОМЕР_30 щодо якої листок голосування не містить результатів голосування "ЗА" чи "ПРОТИ", що виключає можливість встановлення волевиявлення співвласника;
- 129,2 кв.м., квартири НОМЕР_33 , НОМЕР_34 , власник Державна іпотечна установа, участь у зборах від імені якої взяли особи, що не являються співвласниками або представниками співвласника багатоквартирного будинку.
Отже, результати підрахунку площі кварти та нежитлових приміщень співвласників, які голосували "ЗА" прийняття рішення, виглядає наступним чином: 
- з першого питання - 6 888,80 кв.м, - 860,85 кв.м = 6 027,95 кв.м;
- з другого питання - 6 817,50 кв.м - 860,85 кв.м = 5 956,65 кв.м;
- з третього питання - 6 854,90 кв.м - 860,85 кв.м = 5 994,05 кв.м;
- з четвертого питання - 6 888,80 кв.м - 860,85 кв.м = 6 027,95 кв.м;
- з п`ятого питання - 6 810,20 кв.м - 860,85 кв.м = 5 949,35 кв.м; 
- з шостого питання - 6 817,50 кв.м - 860,85 кв.м = 5 956,65 кв.м;
- з сьомого питання - 6 847,50 кв.м - 860,85 кв.м = 5 986,65 кв.м;
- з восьмого питання - 6 676,20 кв.м - 860,85 кв.м = 5 815,35 кв.м;
- з дев`ятого питання - 6 817,50 кв.м - 860,85 кв.м = 5 956,65 кв.м;
- з десятого питання - 6 817,50 кв.м - 860,85 кв.м = 5 956,65 кв.м. 
З урахуванням даних щодо загальної площі квартир та нежитлових приміщень будинку - 12 768,15 кв.м, кількість голосів "ЗА" у відсотковому відношенні становить: 
- з першого питання - 6 027,95 х 100 / 12768,15 = 47,21 %;
- з другого питання - 5 956,65 х 100 / 12768,15= 46,65 %;
- з третього питання - 5 994,05 х 100 / 12768,15= 46,94 %;
- з четвертого питання - 6 027,95 х 100 / 12768,15= 47,21 %;
- з п`ятого питання - 5 949,35 х 100 / 12768,15= 46,59 %;
- з шостого питання - 5 956,65 х 100 / 12768,15= 46,65 %;
- з сьомого питання - 5 986,65 х 100 / 12768,15= 46,89 %;
- з восьмого питання - 5 815,35 х 100 / 12768,15= 45,55 %;
- з дев`ятого питання - 5 956,65 х 100 / 12768,15= 46,65 %;
- з десятого питання - 5 956,65 х 100 / 12768,15= 46,65 %;
Відповідно до частини 7, 8 статті 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" (в редакції на момент прийняття оспорюваного рішення загальних зборів), кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку. Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, кожний співвласник має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності. Статутом об`єднання може бути встановлено інший порядок визначення кількості голосів, що належать кожному співвласнику на загальних зборах.
Відповідно до статті 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, порядок управління та користування спільним майном, передачу у користування фізичним та юридичним особам спільного майна, а також про реконструкцію та капітальний ремонт багатоквартирного будинку або зведення господарських споруд вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як дві третини загальної кількості усіх співвласників, а в разі якщо статутом не передбачено прийняття таких рішень, - більшістю голосів. З інших питань рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості співвласників.
З урахуванням наведених приписів закону, враховуючи відсутність в статуті відповідача положень, які встановлюють інший порядок визначення кількості голосів, що належать кожному співвласнику на загальних зборах, для прийняття рішень з питань порядку денного зборів від 10.10.2021, за їх прийняття мали проголосувати співвласники будинку, які мають більше половини від загальної кількості голосів, тобто, співвласники, площа квартир та нежитлових приміщень яких разом становить більше 6 384,07 кв.м (12 768,15/2=6 384,07).
Як вище встановлено судом, із жодного з питань порядку денного оскаржуваних зборів, рішення не набрало необхідної кількості голосів для його прийняття.
Відповідно до частини 13 статті 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" встановлено, якщо в результаті проведення загальних зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів "за" або "проти", встановленої частиною чотирнадцятою цієї статті, проводиться письмове опитування серед співвласників, які не голосували на загальних зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення загальних зборів. Якщо протягом цього строку необхідну кількість голосів "за" не набрано, рішення вважаються неприйнятими.
Матеріали справи, зокрема зміст протоколу загальних зборів № 21/10 від 10.10.2021 свідчать про те, що письмове опитування серед співвласників не проводилось, а отже, за встановлених судом обставин щодо недостатності кількості голосів в результаті проведення загальних зборів, рішення з кожного із питань порядку денного зборів, вважаються неприйнятими.
Як убачається з матеріалів справи, з п`ятого питання порядку денного загальних збрів від 10.10.2021, затверджено розмір щомісячних внесків співвласників на управління багатоквартирним будинком (в тому числі утримання спільного майна багатоквартирного будинку): 9,80 грн. за кв.м загальної площі квартири; 25,00 грн. за кв.м загальної площі нежитлового приміщення.
За змістом положень статті 22 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", для забезпечення утримання та експлуатації багатоквартирного будинку, користування спільним майном у такому будинку, включаючи поточний ремонт, утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, водопостачання та водовідведення, теплопостачання і опалення, вивезення побутових відходів, об`єднання за рішенням загальних зборів має право, в тому числі задовольняти зазначені потреби самостійно шляхом самозабезпечення.
Для фінансування самозабезпечення об`єднання співвласники сплачують відповідні внески і платежі в розмірах, установлених загальними зборами об`єднання. 
Згідно з пунктами 9.3., 9.4. Статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кірова 27Д", в редакції на час прийняття оскаржуваного рішення, об`єднання має право визначити бюджет об`єднання на рік, включаючи необхідні витрати на експлуатацію та поточний ремонт спільного майна, витрати на капітальний ремонт, спеціальні внески і відрахування до резервного фонду, а також на інші цілі, встановлені законодавством України, Статутом Об`єднання. На основі прийнятого річного бюджету об`єднання має право встановлювати розміри платежів, зборів і внесків для кожного домовласника відповідно до його частки та до чинного законодавства України.
Відповідно до частини 9 статті 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", пункту 12.10. Статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Будинок 27Д" до виключної компетенції загальних збрів співвласників відноситься, зокрема, затвердження кошторису, балансу об`єднання та річного звіту, визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників.
Велика Палата Верховного Суду у пункті 8.23 постанови від 01.02.2022 у справі №910/5179/20 зазначила, що кошторис - це затверджений у встановленому порядку фінансово-плановий документ, який містить відповідні статті і суми витрат коштів на утримання ОСББ. 
Отже, кошторис Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, як документ, що визначає всі заплановані видатки, які мають бути покриті внесками і платежами співвласників, має бути в наявності на час визначення розмірів відповідних внесків (платежів) співвласників.
Під час прийняття оскаржуваного рішення, зборами не розглядалося питання про затвердження бюджету або кошторису Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, яким могло б бути підтверджено обґрунтованість суми витрат на утримання будинку та визначеного розміру внесків. Також, суду не надано доказів в підтвердження того, що відповідні фінансово-планові документи були затверджені загальними зборами до ухвалення оскаржуваного рішення.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 29.06.2021 у справі № 916/964/19 зазначила про те, що передумовою захисту та відновлення порушеного права позивача є існування такого права та, відповідно, порушення, на час звернення з позовом до суду.
Здійснення права на участь в управлінні спільним майном багатоквартирного будинку належить власникам квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному житловому будинку. І хоча законодавством не передбачено процедури виходу (виключення) із членів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, припиняючи статус власника квартири чи нежитлового приміщення у багатоквартирному будинку, особа втрачає відповідні права співвласника, зокрема, брати участь в управлінні об`єднанням у порядку, визначеному цим законом і статутом об`єднання.
Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав власності № 3999820 від 27.05.2013 реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 68473512101, об`єкт нерухомого майна: в офісно-апартаментному комплексі приміщення АДРЕСА_1, XXVII-6,XXVII-7, адреса: АДРЕСА_1 , опис об`єкта нерухомого майна: в житловому будинку літ. А-25 в підвалі приміщення XXVII-6 площею 22,1 кв.м. XXVII-7 площею 347,7 кв.м; на першому поверсі приміщення №231 площею 592,1 кв.м. Власники: ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , розмір частки 1/1, форма власності приватна, вид спільної власності: спільна сумісна.
Таким чином, позивач є співвласником зазначеного житлового будинку та наділений обсягом прав, визначених Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку".
Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна інші нежитлові приміщення у будинку АДРЕСА_1 відсутні.
Так, 10.10.2021 проведено загальні збори Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кірова 27Д" які були оформлені протоколом № 21/10 Загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кірова 27Д" відповідно до розділу ІІІ якого, до порядку денного зборів були включені наступні питання:
1. Про затвердження нової назви Об`єднання.
2. Про затвердження нової редакції Статуту Об`єднання.
3. Про затвердження нового складу Правління Об`єднання та переобрання Голови Правління.
4. Про обрання осіб для підписання Статуту, Протоколу Загальних зборів та відповідальних за державну реєстрацію змін в установчих документах Об`єднання.
5. Про затвердження розміру внесків на утримання будинку.
6. Про укладання договору з AT "ДТЕК Дніпровські Електромережі".
7. Про обрання моделі договору з КП "Дніпроводоканал" ДМР.
8. Про обмеження боржникам можливості користуватися спільним майном.
9. Про здійснення заходів щодо оформлення прибудинкової території.
10. Про участь Об`єднання у Програмах державного, обласного або міського рівня.
Матеріалами справи підтверджується, що для прийняття рішень з питань порядку денного зборів від 10.10.2021, за їх прийняття мали проголосувати співвласники будинку, які мають більше половини від загальної кількості голосів, тобто, співвласники, площа квартир та нежитлових приміщень яких разом становить більше 6 384,07 кв.м. (12 768,15 / 2 = 6 384,07).
Водночас, із жодного з питань порядку денного оскаржуваних зборів, рішення не набрало необхідної кількості голосів для його прийняття.
Верховний Суд у постанові від 20.04.2023 у справі № 914/2547/21, зазначив, що розглядаючи спір про визнання недійсними рішень загальних зборів з підстав порушень, допущених під час скликання та проведення загальних зборів, суд повинен встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів позивача. Також суд повинен у кожному конкретному випадку оцінити характер порушення, враховуючи баланс інтересів як позивача, так й інших співвласників ОСББ. Інтереси окремого власника можуть не збігатися з інтересами інших співвласників багатоквартирного будинку. Тому, вирішуючи питання щодо визнання недійсними рішення загальних зборів, суди мають враховувати баланс інтересів усіх співвласників та самого ОСББ, уникати зайвого втручання в питання діяльності ОСББ, які вирішуються загальними зборами співвласників.
Верховний Суд у постанові від 08.02.2022 у справі № 918/964/20 вказав на необхідність врахування принципу пропорційності - справедливої рівноваги (балансу) між інтересами співвласників багатоквартирного будинку, які реалізують свої права на участь в управлінні ОСББ, і які були присутні на загальних зборах, та інтересами позивача.
Верховний Суд звертає увагу на те, що ОСББ є неприбутковою організацією, яка на відміну від господарських товариств при проведенні зборів, в тому числі і шляхом письмового опитування, як правило не користується кваліфікованою правовою допомогою, через що можливими є незначні процедурні помилки в організації та проведенні зборів, які не повинні слугувати підставою для скасування рішень ОСББ з питань спільного управління майном. Крім того, на відміну від господарських товариств з невеликою кількістю учасників в ОСББ є певна, і часто доволі значна частина співвласників, які не прагнуть брати активну участь у вирішенні питань управління об`єднанням, вони не приходять на збори, не беруть участь у письмових опитуваннях. Тому, проведення кожних зборів вимагає значних зусиль від органів управління або ініціативної групи по скликанню зборів, інформуванню співвласників, вручення та отримання заповнених бюлетенів.
Визнання рішень щодо обрання органів управління, затвердження кошторису та розміру внесків, інших важливих для діяльності ОСББ рішень недійсними в судовому порядку, як правило, відбувається через значний проміжок часу після їх прийняття і має негативні наслідки на діяльність ОСББ, адже створює ситуацію правової невизначеності для всіх співвласників і самого ОСББ. За таких умов суд повинен приділяти ще більше уваги дослідженню питань балансу інтересів співвласників ОСББ, з`ясуванню того, яке саме право співвласника було порушено оскаржуваним рішенням і можливості його відновлення саме через скасування рішень, а не іншим шляхом (постанова Верховного Суду від 16.08.2023 у справі № 904/1711/22).
Суд має утримуватися від зайвого втручання в питання діяльності ОСББ, в тому числі і шляхом скасування рішень, у разі, якщо вони поза жодним сумнівом підтримані більшістю співвласників і за своїм змістом не мають ознак дискримінації або іншого порушення прав чи законних інтересів конкретного співвласника, який оскаржує такі рішення в судовому порядку.
З приводу аргументів скаржника про втручання суду в діяльність ОСББ в частині оцінки економічної обґрунтованості встановленого тарифу, колегія суддів зазначає таке.
Під час розгляду даної справи оцінка зазначеним обставинам надавалась виключно в контексті наявності порушення прав позивача, жодних висновків суду щодо економічно обґрунтованого та правомірного тарифу оскаржуване рішення не містить.
Отже, доводи апеляційної скарги в частині того, що суд першої інстанції втрутився в діяльність ОСББ не знайшли свого підтвердження під час апеляційного перегляду. 
Частина 1 статті 16 Цивільного кодексу України передбачає, що кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи. Отже, порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставою для звернення особи до суду за захистом цього права із застосуванням відповідного способу захисту. Особа, права якої порушено, може скористатись не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права, який має відповідати тим фактичним обставинам, які склалися, виходячи із тих відносин, які відповідають відповідним нормам права (пункт 5.6 постанови Верховного Суду від 02.02.2022 у справі № 910/18962/20).
Порушенням є такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилось або зникло як таке. Порушення права пов`язане з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.
Завданням суду при здійсненні правосуддя є забезпечення, зокрема, захисту прав і законних інтересів юридичних осіб, інтересів суспільства і держави, відтак, встановивши наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист яких подано позов, суд з`ясовує наявність чи відсутність факту порушення або оспорення і відповідно ухвалює рішення про захист порушеного права або відмовляє позивачу у захисті. Вказані норми визначають об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес (пункт 119 постанови Верховного Суду від 10.09.2020 у справі № 904/3368/18).
Верховний Суд наголошував, що вказаний вище підхід є загальним і може застосовуватись при розгляді будь-яких категорій спорів, оскільки недоведеність порушення прав, за захистом яких було пред`явлено позов, у будь-якому випадку є підставою для відмови у його задоволенні (пункт НОМЕР_18 постанови Верховного Суду від 10.09.2020 у справі №904/3368/18).
Верховний Суд у постанові від 17.09.2025 у цій справі (№ 904/1548/23) врахував, що оскаржуване рішення ОСББ, оформлене протоколом, прийняте 10.10.2021, в той час як з позовом про визнання недійсним рішення загальних зборів в частині щодо затвердження розміру внеску на управління та обслуговування будинку ОСОБА_1 звернулася у березні 2023 року.
Скасовуючи рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 04.06.2024 та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.2025 та направляючи справу № 904/1548/23 на новий розгляд, Верховний Суд у постанові від 17.09.2025 вказав, що у цій справі суди попередніх інстанцій не встановили, які саме права та законні інтереси ОСОБА_1 порушені внаслідок прийняття оскаржуваного рішення загальних зборів ОСББ, які наслідки для ОСОБА_1 створило прийняття оспорюваного рішення та яким чином скасування рішення загальних зборів з усіх прийнятих питань відновить права та законні інтереси ОСОБА_1 як співвласника багатоквартирного будинку.
Так, на загальних зборах Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кірова 27Д" ухвалені такі рішення:
- затвердити для Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кірова 27Д" нову назву - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Будинок 27Д"; 
- затвердити нову редакцію Статуту Об`єднання (приведено Статут Об`єднання у відповідність до типового Статуту ОСББ в редакції Наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства № 238 від 23.09.2015: із змінами, внесеними згідно з Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства № 67 від 03.04.2017); 
- обрати Правління Об`єднання у новому складі: Романюков Артем Валерійович , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , Гончаренко Віктор Володимирович , ОСОБА_8 , ОСОБА_22 , звільнили ОСОБА_23 з посади Голови Правління Об`єднання з 10.10.2021 за власним бажанням та у зв`язку із втратою членства у Правлінні Об`єднання, обрали на посаду Голови Правління Об`єднання з 11.10.2021 Гончаренка Віктора Володимировича ; 
- уповноважити Голову Правління Об`єднання Гончаренка Віктора Володимировича підписати нову редакцію Статуту Об`єднання у нотаріуса від імені співвласників Багатоквартирного будинку. Уповноважили Голову Загальних зборів Об`єднання Гончаренка Віктора Володимировича та Секретаря Загальних зборів Романюкова Артема Валерійовича підписати у нотаріуса Протокол № 21/10 від 10.10.2021. Загальних зборів Об`єднання. Уповноважили Голову Правління Об`єднання Гончаренка Віктора Володимировича надати Протокол № 21/10 від 10.10.2021 Загальних зборів Об`єднання, нову редакцію Статуту Об`єднання та заяву щодо державної реєстрації юридичної особи, для проведення державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу (Об`єднання), що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань;
- затвердити з 01.11.2021 наступний розмір щомісячних внесків співвласників на управління Багатоквартирним будинком (в т.ч. утримання спільного майна Багатоквартирного будинку): 9,80 грн за кв.м загальної площі квартири; 25,00 грн за кв.м загальної площі нежитлового приміщення;
- доручити Голові Правління Об`єднання укласти договір за окремим обліком з АТ "ДТЕК Дніпровські Електромережі" на поставу та розподіл електричної енергії для ліфтів та освітлення місць загального користування;
- обрати модель договірних відносин між власниками квартир та нежитлових приміщень Багатоквартирного будинку та Комунальним підприємством "Дніпроводоканал" Дніпровської міської ради щодо надання комунальної послуги "Водопостачання та водовідведення" - індивідуальний договір;
- згідно Статті 10 Закону України "Про ОСББ" обмежити співвласникам, у яких є заборгованість по внесках більше ніж за 6 (шість) місяців, можливість користування внутрішньобудинковими інженерними системами та мережами, які є спільним майном Багатоквартирного будинку;
- надати Голові Правління Об`єднання повноваження на здійснення всіх необхідних заходів щодо оформлення у власність (або у постійне користування) земельної ділянки (території) навколо Багатоквартирного будинку під "прибудинкову територію";
- затвердили участь об`єднання у Програмах державного, обласного та міського рівня, спрямованих на розвиток ОСББ (у т.ч. на умовах спільного фінансування), та програм з енергоефективності та енергозбереження, що проводяться державними та недержавними органами, та делегувати голові правління Об`єднання повноваження підписання, без обмеження суми, договорів за такими програмами. Делеговано повноваження Правлінню Об`єднання на вибір першочерговості та виду робіт, а також визначення відсотків спільного фінансування вище вказаних програм.
Під час нового розгляду справи, позивачем надані пояснення щодо порушених прав, зокрема, вказано, що рішенням загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кірова 27Д" від 10.10.2021 було порушено права позивача на участь в управлінні спільним майном та в діяльності відповідача, на належну інформацію перед голосуванням, майнові права ОСОБА_1 , оскільки встановлені рішенням внески без належного обґрунтування безпосередньо покладають на ОСОБА_1 майновий обов`язок (регулярні платежі), який впливає на вартість володіння нежитловим приміщенням та економічне становище.
Щодо балансу інтересів прав одного співвласника з правами більшості інших співвласників позивач зазначає, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на праві приватної спільної сумісної власності належить нежитлові приміщення в підвалі приміщення XXVII-6 площею 22,1 кв.м, XXVII-7 площею 347,7 кв.м; на першому поверсі приміщення АДРЕСА_1 площею 592,1 кв.м на другому поверсі, приміщення НОМЕР_37 площею 649,4 кв.м у будинку АДРЕСА_1 . Інших нежитлових приміщень у будинку АДРЕСА_1 немає. Отже, розмір затверджених внесків у розмірі 25 гривень за кв.м безпосередньо впливає на права та обов`язки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . 
Під час нового розгляду справи, відповідачем надані заперечення щодо порушених прав, зокрема, вказано, у матеріалах справи відсутні будь-які докази, які свідчили б про те, що: позивач була позбавлена можливості брати участь у зборах, її волевиявлення проігноровано, розмір внеску встановлено дискримінаційно саме щодо неї, рішення спричинило для неї негативний чи винятковий наслідок, який відрізняється від наслідків для інших співвласників.
Аналогічні доводи відповідача наведені в апеляційній скарзі.
Та, скаржник (відповідач) зазначає, що позивач не довів порушення своїх прав, що виключає можливість задоволення позову.
Під час нового розгляду справи, судом першої інстанцій з`ясовано, що Об`єднання співвласників Багатоквартирного будинку "Кірова 27Д" перейменоване на Об`єднання співвласників Багатоквартирного будинку "Будинок 27Д", затверджено нову редакцію Статуту Об`єднання (приведено Статут Об`єднання у відповідність до типового Статуту ОСББ в редакції Наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства № 238 від 23.09.2015: із змінами, внесеними згідно з Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства №67 від 03.04.2017), працює новий склад Правління, внесені відповідні зміни до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, укладені та діють договори з АТ "ДТЕК Дніпровські Електромережі" та Комунальним підприємством "Дніпроводоканал", оформлення у власність (або у постійне користування) земельної ділянки (території) навколо Багатоквартирного будинку під "прибудинкову територію" на час воєнного стану не здійснюється, Об`єднання подає заяви на участь у Програмах державного, обласного та міського рівня, спрямованих на розвиток ОСББ.
Під час розгляду справи по суті на новому розгляду справи представником відповідача пояснено, що рішення загальних зборів в частині згідно обмеження співвласникам, у яких є заборгованість по внесках більше ніж за 6 (шість) місяців, можливість користування внутрішньобудинковими інженерними системами та мережами, які є спільним майном багатоквартирного будинку стосувалось обмеження користування ліфтом.
Представник позивача пояснив, що до його приміщення є вхід, ліфтом не користується. 
Відповідно до частини 1 статті 316 Цивільного кодексу України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Відповідно до статті 317 Цивільного кодексу України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.
Відповідно до частини 1 статті 319 Цивільного кодексу України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, який було ратифіковано Законом України № 475/97-ВР від 17.07.1997, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Дослідивши матеріали справи, суд першої інстанцій вірно встановив, що рішення загальних зборів загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кірова 27Д", які оформлені протоколом загальних зборів Об`єднання співвласників Багатоквартирного будинку "Кірова 27Д" від 10.10.2021, в частині затвердження з 01.11.2021 наступного розміру щомісячних внесків співвласників на управління багатоквартирним будинком (в т.ч. утримання спільного майна Багатоквартирного будинку): 25,00 грн за кв.м загальної площі нежитлового приміщення, безпосередньо порушує майнові права та інтереси ОСОБА_1 , гарантовані статтями 317, 319 Цивільного кодексу України. Встановлення диференційованого розміру внесків (25,00 грн за кв.м для нежитлових приміщень проти 9,80 грн за кв.м для житлових) за відсутності затвердженого кошторису та економічного обґрунтування покладає на позивачку надмірний фінансовий тягар. Оскільки площа приміщень позивачки є значною, таке рішення безпосередньо впливає на її економічне становище та вартість володіння майном, перетворюючи внески на управління будинком з інструменту утримання майна на засіб непропорційного втручання у майнову сферу окремого співвласника.
Враховуючи викладене, доводи апеляційної скарги щодо відсутності порушених прав позивача спростовуються встановленими обставинами справи. 
Визнання недійсним рішення загальних зборів Об`єднання співвласників Багатоквартирного будинку "Кірова 27Д", яке оформлене протоколом загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кірова 27Д" від 10.10.2021 в частині п`ятого питання: 5) затвердити з 01.11.2021 наступний розмір щомісячних внесків співвласників на управління багатоквартирним будинком (в т.ч. утримання спільного майна Багатоквартирного будинку): 25,00 грн за кв.м загальної площі нежитлового приміщення, усуне незаконно встановлений майновий обов`язок та нівелює загрозу безпідставного обмеження у користуванні спільними мережами.
Захист фундаментальних прав власника на мирне володіння майном та участь у прийнятті рішень переважає над формальним інтересом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку у збереженні чинності рішення, прийнятого із суттєвими порушеннями, які призвели до порушення балансу прав учасників об`єднання.
При цьому суд першої інстанції вірно зазначив, що за змістом прохальної частини позовної заяви, позивач просить визнати спірні рішення неправомірними та скасувати. 
В контексті вирішення спору щодо оскарження акта індивідуальної дії, вимоги про визнання акта неправомірним або недійсним, є одним і тим же способом захисту, сформульованому у різних словесних формах.
Разом із тим, щодо вимоги про скасування рішення, суд першої інстанцій вірно зазначив таке.
За своєю правовою суттю такі вимоги як "визнання недійсним" та "скасування" є альтернативними, оскільки мають різні правові наслідки, зокрема, через різницю у часі дії оскаржуваного акта.
Так, у разі визнання акту недійсним, у суду немає правових підстав для його скасування, оскільки визнання його недійсним означає, що він не породив наслідків із дня його вчинення. Скасування ж акту означає втрату чинності таким актом з моменту набрання чинності відповідним судовим рішенням.
З викладених обставин, у зв`язку з задоволенням судом позову шляхом визнанням частково спірного рішення недійсними, вимоги позивача в частині скасування таких рішень, задоволенню не підлягають.
Враховуючи все вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позовні вимоги в частині визнання недійсним рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кірова 27Д", яке оформлене протоколом загальних зборів Об`єднання співвласників Багатоквартирного будинку "Кірова 27Д" від 10.10.2021 по п`ятому питанню: 5) затвердити з 01.11.2021 наступний розмір щомісячних внесків співвласників на управління багатоквартирним будинком (в т.ч. утримання спільного майна багатоквартирного будинку): 25,00 грн за кв.м загальної площі нежитлового приміщення, є правомірними та підлягають задоволенню. 
Оскільки апеляційним господарським судом підтверджена правомірність рішення суду першої інстанції щодо розгляду спору по суті, а скаржник просив здійснити перегляд додаткового рішення виключно з підстав неправомірності задоволених позовних вимог, колегія суддів зазначає, що під час розгляду апеляційної скарги апеляційним господарським судом не встановлено наявність підстав для зміни чи скасування додаткового рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 16.02.2026 у справі № 904/1548/23.
Таким чином скаржнику було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин.
З огляду на викладене, доводи скаржника, наведені в апеляційній скарзі, не знайшли свого підтвердження під час апеляційного перегляду справи та спростовуються вищевикладеним.
За результатом апеляційного перегляду справи колегія суддів апеляційного господарського суду дійшла висновку про те, що місцевим господарським судом було повно, всебічно та об`єктивно з`ясовано обставини, які мають значення для справи, а також вірно застосовано норми матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим правові підстави для зміни чи скасування оскаржуваних у даній справі судових рішень відсутні.
Відповідно до частини 1 статті 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З огляду на все вищевикладене, колегія суддів апеляційного господарського суду вважає апеляційну скаргу такою, що не підлягає задоволенню, а оскаржувані рішення суду такими, що підлягають залишенню без змін. 
Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на скаржника.
З підстав наведеного та керуючись статтями 129, 269, 270, 275 - 284, 286 - 289 Господарського процесуального кодексу України, Центральний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Об`єднання співвласників Багатоквартирного будинку "Будинок 27Д" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 28.01.2026 та на додаткове рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 16.02.2026 у справі №904/1548/23 - залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 28.01.2026 у справі №904/1548/23 - залишити без змін.

3. Додаткове рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 16.02.2026 у справі № 904/1548/23 - залишити без змін.

4. Витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покласти на Об`єднання співвласників Багатоквартирного будинку "Будинок 27Д".

5. Матеріали справи № 904/1548/23 повернути до Господарського суду Дніпропетровської області.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення. Право касаційного оскарження, строк на касаційне оскарження та порядок подання касаційної скарги передбачені статтями 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повна постанова складена та підписана 09.04.2026.

Головуючий суддя Ю.В. Фещенко

Суддя Ю.А. Джепа

Суддя С.В. Мартинюк