Справа № 758/918/26
3/758/1505/26
Категорія 354

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 березня 2026 року суддя Подільського районного суду м. Києва Войтенко Т.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 187 КУпАП,-

ВСТАНОВИЛА:
Згідно даних протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 635478 від 14.01.2026 року, ОСОБА_1 08.01.2026 року о 21:30 год. за адресою: АДРЕСА_1 під час перевірки адміністративного нагляду був відсутній за місцем мешкання, чим своїми діями порушив правила перебування під адміністративним наглядом, чим вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 187 КУпАП.
Згідно даних протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 635479 від 14.01.2026 року, ОСОБА_1 12.01.2026 року о 21:45 год. за адресою: АДРЕСА_1 під час перевірки адміністративного нагляду був відсутній за місцем мешкання, чим своїми діями порушив правила перебування під адміністративним наглядом, чим вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 187 КУпАП.
Постановою судді Подільського районного суду м. Києва Войтенко Т.В. від 23 січня 2026р. справи за двома проколами були об`єднані в одне провадження.
ОСОБА_1 , у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання був належним чином повідомлений, будь-яких клопотань чи заяв про відкладення розгляду справи від останнього на адресу суду не надходило. В поясненнях наданих ДОП Подільського УП ГУ НП у м. Києві майору поліції Лисенку В.М. від 14.01.2026 року просив розглянути адміністративні матеріали у суді без його участі.
Відповідно до вимог ст. 268 КУпАП неприбуття у судове засідання правопорушника не перешкоджає розгляду справи. З огляду на те, що судом вжиті необхідні заходи для забезпечення участі у судовому засіданні особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від якої не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з чим причини неявки правопорушника до суду визнані неповажними, а також беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, суддя вважає за можливе провести розгляд справи за його відсутності на підставі наявних матеріалів.
Так, відповідно до ст. 187 КУпАП порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, а саме:
1) неявка за викликом органу Національної поліції у вказаний термін і ненадання усних або письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням правил адміністративного нагляду;
2) неповідомлення працівників Національної поліції, які здійснюють адміністративний нагляд, про зміну місця роботи чи проживання або про виїзд за межі району (міста) у службових справах;
3) порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу;
4) порушення заборони перебування у визначених місцях району (міста);
5) нереєстрація в органі Національної поліції -
тягнуть за собою накладення штрафу від трьох до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КУпАП, підтверджується протоколом про адміністративні правопорушення серії ВАД № 635478, протоколом про адміністративні правопорушення серії ВАД №635479, рапортами ДОП Подільського УП ГУНП у м. Києві Віталія Лисенка, поясненнями ОСОБА_1 від 14.01.2026, який зазначив, що визнає свою вину під час перевірки адміністративного нагляду.
Аналізуючи докази в їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин адміністративного провадження, оцінюючи кожний доказ з точки зору належності, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, відповідно до положень ст. ст. 251, 252 КУпАП, вважаю, що у діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КУпАП, а його вина у вчиненні вказаного адміністративного правопорушення повністю доведена.
Підстав, що виключають адміністративну відповідальність згідно зі ст. 17 КУпАП України у справі не встановлено. Терміни притягнення до адміністративної відповідальності не збігли.
Згідно з положеннями ст. 23 КУпАП адміністративні стягнення є мірою відповідальності і застосовуються з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобіганню вчинення нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.
Отже, стягнення є засобом впливу на свідомість правопорушника і головна його мета виховання порушника, стимулювання його до правомірної поведінки, у зв`язку із чим своєчасне застосування заходів стягнення за адміністративні правопорушення є засобом запобігання суспільно небезпечних діянь.
Згідно ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.
Відповідно до ст.ст. 34, 35 КУпАП пом`якшуючих чи обтяжуючих відповідальність обставин судом не встановлено. 
Відповідно до ч.2 ст.36 КУпАП якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом, стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.
Враховуючи наведені докази в їх сукупності, характер вчиненого правопорушення, ступінь вини особи, суд вважає за необхідне застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в межах санкції статті, за якою кваліфіковані його дії.
Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.
Згідно Закону України "Про судовий збір" до стягнення із ОСОБА_1 підлягає судовий збір в сумі 665 грн. 60 коп.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 23, 33, 36, 40-1, 187, 280, 283, 284, 291 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИЛА :

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КУпАП, та накласти адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави у розмірі 10 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 170 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 665 (шістсот шістдесят п`ять) гривень 60 копійок.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд міста Києва.
Штраф має бути сплачений добровільно не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу після набрання нею законної сили, а в разі оскарження постанови, не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У разі несплати штрафу у добровільному порядку у встановлений строк, копія постанови буде направлена до відділу державної виконавчої служби для примусового виконання.
Постанова судді про притягнення особи до адміністративної відповідальності є виконавчим документом.
Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці з дня набрання постановою законної сили.
Згідно ст. 308 КУпАП України у порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з порушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та витрати на облік правопорушення.

Суддя Т. В. Войтенко