Справа № 357/20264/25
Провадження № 2/357/143/26

З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 квітня 2026 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі - головуючий суддя Цуранов А.Ю., при секретарі Козубенко Я.С.,
розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення пені по сплаті аліментів,

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2025 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаним позовом, в якому з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог просила суд стягнути з ОСОБА_2 на її користь пеню за несвоєчасну оплату аліментів у розмірі 259 872,75 грн.
В обґрунтування позову вказано, що за рішенням суду в примусовому порядку з відповідача на користь позивача стягуються аліменти на утримання сина ОСОБА_3 . У зв`язку з неналежним виконанням рішення суду, за відповідачем рахується заборгованість по сплаті аліментів. Останній тривалий час ухиляється від виконання батьківських обов`язків щодо сина та не бере участі в утриманні дитини, яка має хронічне захворювання - бронхіальну астму, та потребує постійного контролю здоров`я. Несплата аліментів в таких умовах є особливо негативною та створює загрозу для належного забезпечення дитини, тому позивач звернулась до суду з даним позовом.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану справу передано на розгляд судді Цуранову А.Ю.
17.12.2025 ухвалою судді позов ОСОБА_1 залишено без руху з підстав його невідповідності ст. 175, 177 ЦПК України та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви терміном п`ять днів з дня отримання копії ухвали.
19.01.2026 на адресу суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків, в якій уточнено позовні вимоги.
23.01.2026 ухвалою судді позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовчий розгляд у відкритому судовому засіданні.
24.02.2026 ухвалою суду закрито підготовче провадження у даній цивільній справі та призначено справу до судового розгляду по суті.
В матеріалах справи міститься заява ОСОБА_1 про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує в уточненій редакції (щодо пені), проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Відповідач в судові засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином за адресою зареєстрованого місця проживання, з відзивом (запереченнями) на позов до суду не звертався, тому суд ухвалив провести по справі заочний розгляд відповідно до ст. 280 ЦПК України.
В силу вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи, суд перейшов до стадії ухвалення рішення.
Судом встановлено наступне.
Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 27.12.2012 у справі № 1003/19141/12 2/1003/5128/12 стягнуто аліментів з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_4 на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 22.11.2012 і до досягнення повноліття.
Рішення суду набрало законної сили та судом був виданий виконавчий лист, який перебуває на примусовому виконанні в Білоцерківському відділі державної виконавчої служби у Білоцерківському районі Київської області.
Згідно з розрахунком державного виконавця Білоцерківського відділу державної виконавчої служби у Білоцерківському районі Київської області Лисенко М. № 247361 від 23.10.2025, за матеріалами виконавчого провадження № 36298970, щодо примусового виконання виконавчого листа № 2/1003/5128/12 від 08.01.2013 про стягнення аліментів з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_4 на утримання сина, рахується заборгованість за період з листопада 2012 року по серпень 2024 року в розмірі 259 872,75 грн.
В матеріалах справи міститься консультативний висновок НДСЛ «Охматдит» № md_9034 від 26.10.2023, відповідно до якого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 має захворювання з основним діагнозом - астма з переважанням алергічного компонента, бронхіальна астма змішана, персируюча, неконтрольована без базисної терапії, консультативний висновок НДСЛ «Охматдит» № 1778 від 30.12.2015, лист ДВС № 17940 від 19.01.2026 щодо ходу примусового виконання ВП № 36298970. 
Вказані обставини підтверджуються наявними в матеріалах справи письмовими доказами.
При вирішенні справи суд зазначає наступне.
Відповідно до статті 129 Конституції України, рішення суду є обов`язковим до виконання на всій території України. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.
Статтею 180 Сімейного кодексу України встановлено обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Закон України «Про охорону дитинства» визначає охорону дитинства в Україні як стратегічний загальнонаціональний пріоритет, що має важливе значення для забезпечення національної безпеки України, ефективності внутрішньої політики держави, і з метою забезпечення реалізації прав дитини на життя, охорону здоров`я, освіту, соціальний захист, всебічний розвиток та виховання в сімейному оточенні встановлює основні засади державної політики у цій сфері, що ґрунтуються на забезпеченні найкращих інтересів дитини.
Згідно із ч. 4 ст. 155 СК України ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом.
Відповідно до ч. 1, 3 ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
Виходячи з аналізу норм глави 549 ЦК України неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки.
Частиною 1 ст. 196 СК України визначено, що у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.
Пунктом 22 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15.05.2006 № 3 роз`яснено, що передбачена ст. 196 СК відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення аліментів.
З матеріалів справи вбачається, що відповідач є особою працездатного віку, доказів щодо поважності причин несплати аліментів у справі відсутні.
У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.
Відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду у постанові від 03.04.2019 у справі № 333/6020/16-ц (провадження № 14-616цс18) правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожний місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо.
Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною.
Законодавець встановив розмір пені - 1 % за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день, починаючи з наступного, в який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, до дня, в який проведена сплата заборгованості, чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені.
Таке правило застосовується в разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені.
Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, в якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості), та помножити та один відсоток.
Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів прострочення х 1 %, за цим правилом обчислюється пеня за кожним простроченим місячним платежем.
Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обчисленої за кожним місячним (періодичним) платежем.
Перебіг строку прострочення починається з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості.
Визначаючи розмір пені за прострочення сплати аліментів, суд враховує розрахунок заборгованості по аліментам Білоцерківського відділу ДВС у Білоцерківському районі Київської області № 247361 від 23.10.2025, відповідно до якого заборгованість ОСОБА_2 за вказаним виконавчим документом за період з 01.11.2012 по 31.08.2024 включно становить 259 872,75 грн.
За розрахунками позивача неустойка за прострочення сплати ним аліментів за вказаний період становить 259 872,75 грн, тобто 100% розміру заборгованості по аліментам.
Стаття 12 ЦПК України визначає принцип змагальності цивільного судочинство.
Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України).
Будь-яких відомостей та доказів на спростування встановлених судом обставин матеріали справи не містять.
Дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, виходячи з принципу диспозитивності, а також положень частини 1 статті 196 СК України, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позову про стягнення з відповідача заявленого позивачем до стягнення розміру неустойки за прострочення сплати аліментів у період з 01.11.2012 по 31.08.2024 в розмірі 259 872,75 грн.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» позивач звільнена від сплати судового збору в дохід держави.
Згідно вимог ст. 141 ЦПК України та ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з відповідача належить стягнути судовий збір в дохід держави за подання даного позову в розмірі 1 211,20 грн.
Окремо слід роз`яснити, що порядок стягнення аліментів на виконання рішення суду передбачений Законом України «Про виконавче провадження» і суд вирішує питання заборгованості по аліментам лише у разі спору про нарахований розмір таких аліментів.
Таким чином, при відсутності такого спору заборгованість стягується державним виконавцем відповідно до положень Закону, а не на підставі рішення суду про стягнення заборгованості. Саме до цього зводяться висновки Верховного Суду України, викладені під час розгляду справи № 6-850 св 17.
Керуючись ст. 4, 12, 13, 81, 89, 141, 265, 268, 280, 282, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :
Позов ОСОБА_1 - задовольнити повністю.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 пеню (неустойку) за прострочення сплати аліментів за період з 01.11.2012 по 31.08.2024 у розмірі 259 872,75 грн.
Стягнути з ОСОБА_2 в дохід держави судовий збір у розмірі 1 211,20 грн.
Позивач ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 .
Відповідач ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його підписання. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його підписання, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи. 
Суддя    	А. Ю. Цуранов