СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2026 року м. Харків Справа № 922/4051/25 

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючий суддя Демідова П.В., суддя Крестьянінов О.О., суддя Стойка О.В., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Смарт Інтеграція" (вх.№202Х/2) на рішення Господарського суду Харківської області від 12.01.2026 у справі №922/4051/25
за позовом: Державного підприємства "Поліграфічний комбінат "Україна" по виготовленню цінних паперів", м.Київ,
до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "Смарт Інтеграція", м.Харків,
про стягнення збитків,

Без виклику представників сторін

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Державне підприємство "Поліграфічний комбінат "Україна" по виготовленню цінних паперів", звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Смарт Інтеграція" про стягнення збитків в розмірі 11 723,85грн.
В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на те, що відповідач, всупереч умовам договору та приписам ст.201 Податкового кодексу України не зареєстрував у встановленому порядку в ЄРПН податкові накладні за договором, внаслідок чого позивач позбавлений права включити суму податку на додану вартість до складу податкового кредиту та відповідно скористатись правом на зменшення податкового зобов`язання, що завдало йому збитків на суму 11 723,85грн.
Господарський суд Харківської області (суддя Т.А. Лавренюк) рішенням від 12.01.2026 позов задовольнив повністю; стягнув з Товариства з обмеженою відповідальністю "Смарт Інтеграція" на користь Державного підприємства "Поліграфічний комбінат "Україна" по виготовленню цінних паперів" 11 723,85грн збитків, 3 028,00грн судового збору.
Мотивуючи ухвалене рішення суд першої інстанції зазначив про наявність в діях відповідача факту протиправної поведінки, вини, внаслідок яких позивач зазнав збитків у розмірі суми податкового зобов`язання, на яку позивач втратив право зменшення своїх податкових зобов`язань із ПДВ внаслідок факту не реєстрації відповідачем податкових накладних. В частині доводів відповідача про відсутність можливості здійснити реєстрацію податкових накладних від 28.05.2025 № 884, від 11.06.2025 № 982 та від 25.06.2025 № 1066, у зв`язку з встановленням відповідності ТОВ "Смарт Інтеграція" критеріям ризиковості платника податку, суд зауважив, відповідач не довів суду, що ним вживались заходи, визначені Порядком для реєстрації податкових накладних та відповідач залишається відповідальним перед позивачем, оскільки саме він має обов`язок вчинити дії для реєстрації податкової накладної і може ефективно оскаржувати рішення/дії/бездіяльність ДПС, які перешкодили реєстрації, проте доказів того, що відповідачем оскаржувалось рішення податкового органу щодо зупинення реєстрації податкових накладних через відповідність платника податку критеріям ризиковості матеріали справи не містять. При цьому, суд зазначив, що відсутність матеріалів податкової перевірки (акта або рішення) відповідного контролюючого органу, не може звільняти продавця від відповідальності за завдані покупцю майнові збитки.
Товариство з обмеженою відповідальністю "Смарт Інтеграція", не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, звернулось до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить визнати протиправним та скасувати рішення Господарського суду Харківської області 12.01.2026 у справі № 922/4051/25, яким задоволено позовні вимоги Державного підприємства «Поліграфічний комбінат «Україна» по виготовленню цінних паперів» до Товариства з обмеженою відповідальністю «СМАРТ ІНТЕГРАЦІЯ» про стягнення збитків в сумі 11 723,85 грн. по договору від 23.01.2025 № 31.
В обґрунтування поданої апеляційної скарги заявник посилається на технічну неможливість реєстрації податкових накладних від 28.05.2025 № 884, від 11.06.2025 № 982 та від 25.06.2025 № 1066 зважаючи на відповідність відповідача критеріям ризиковості платника податку, згідно з рішенням про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 15.05.2025 року № 125715.
05.03.2026 від позивача через підсистему «Електронний суд» надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить залишити рішення Господарського суду Харківської області від 12.01.2026 № 922/4051/25 без змін, а апеляційну скаргу без задоволення, посилаючись на те, що відповідач не зазначає, які він здійснив заходи згідно з Порядком № 520 для реєстрації податкових накладних та викладені в апеляційній скарзі доводи не відповідають дійсності, оскільки для завершення успішної реєстрації вказаних податкових накладних ТОВ «Смарт Інтеграція» необхідно надати пояснення та копії документів до контролюючого органу. Позивач наголосив, що не реєстрація відповідачем податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних позбавила його права включити суму податку на додану вартість визначену в податковій накладній до складу податкового кредиту та відповідно скористатись правом на зменшення податкового зобов`язання на суму 11723,85грн, чим завдало збитків на вказану суму.
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.02.2026, в порядку ст.32 Господарського процесуального кодексу України, для розгляду апеляційної скарги визначено склад колегії суддів: Демідова П.В. – головуючий суддя, Крестьянінов О.О. – суддя, Стойка О.В. – суддя.
Східний апеляційний господарський суд ухвалою від 09.02.2026 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Смарт Інтеграція" залишив без руху та, на виконання вказаної ухвали, скаржником усунуто недоліки апеляційної скарги.
Східний апеляційний господарський суд ухвалою від 24.02.2026 відкрив апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Смарт Інтеграція" на рішення Господарського суду Харківської області від 12.01.2026 у справі №922/4051/25; визначив справу розглядати без повідомлення учасників справи; встановив учасникам справи строк до 06.03.2026 (включно) подати відзив на апеляційну скаргу, заяви, клопотання та письмові пояснення, з доказами їх надсилання іншим учасникам провадження; витребував у Господарського суду Харківської області матеріали справи №922/4051/25.
Копія вказаної ухвали направлена до електронних кабінетів сторін.
Відповідно до ч.1 ст.285 Господарського процесуального кодексу України (далі – ГПК України) судові рішення суду апеляційної інстанції вручаються (видаються або надсилаються) в порядку, встановленому статтею 242 цього Кодексу.
Частиною 6 ст.242 ГПК України, передбачено, що днем вручення судового рішення є, зокрема, день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи. Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення. 
Згідно з довідками, сформованими в комп`ютерній програмі “Діловодство спеціалізованого суду” копія ухвали суду від 24.02.2026 доставлена до електронних кабінетів сторін 24.02.2026 о 18:50 та 18:54, у зв`язку з чим, враховуючи положення ч.6 ст.242 ГПК України, копія ухвали вважається врученою сторонам 25.02.2026. 
Отже, сторони належним чином повідомлені про відкриття апеляційного провадження та розгляд справи в порядку письмового провадження. 
26.02.2026 матеріали справи №922/4051/25 надійшли до Східного апеляційного господарського суду.
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.270 ГПК України у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі. Розгляд справ у суді апеляційної інстанції починається з відкриття першого судового засідання або через п`ятнадцять днів з дня відкриття апеляційного провадження, якщо справа розглядається без повідомлення учасників справи.
Статтею 269 ГПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (ч.1). Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї (ч.2). Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч.4).
Переглядаючи в апеляційному порядку оскаржуване судове рішення, в межах доводів та вимог апеляційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, апеляційним господарським судом враховані обставини, встановлені судом першої інстанції про наступне.
23.01.2025 між Державним підприємством "Поліграфічний комбінат "Україна" по виготовленню цінних паперів" (покупець, позивач) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Смарт-Інтеграція" (постачальник, відповідач) укладено договір про закупівлю № 31 (далі - договір), відповідно до умов якого постачальник зобов`язався на умовах та у строки, визначені цим договором, поставити позивачу рибу морожену, код ДК 021:2015 - 15220000-6 - Риба, рибне філе та інше м`ясо риби морожені" (далі - товар), а покупець прийняти і оплатити товар у порядку, визначеному цим договором.
Загальна ціна договору визначена сторонами у п.3.1 договору та становить 196 740,72грн, у тому числі ПДВ 20% в розмірі 32 790,12грн.
Згідно з п.п.4.1, 4.2, 4.3 договору оплата вартості кожної отриманої покупцем партії товару за цим договором здійснюється покупцем шляхом безготівкового перерахування грошових коштів на рахунок постачальника впродовж 10 (десяти) робочих днів з дати поставки замовленого покупцем товару та підписання сторонами видаткових накладних на такий товар, за умови затвердження фінансового плану покупця на відповідний рік у встановленому законодавством порядку. Оплата здійснюється за умови наявності у видатковій накладній, рахунку-фактурі посилання на повний номер та дату укладання цього договору, а також зазначення вартості поставленого товару. Обов`язок покупця щодо оплати товару вважається виконаним з моменту списання відповідної суми грошових коштів з рахунку покупця на користь постачальника.
Поставка товару здійснюється постачальником впродовж всього строку дії цього договору окремим партіями, відповідно до заявок покупця, оформленими у довільній формі, в яких покупцем визначається асортимент та кількість товару (п.5.1 договору). Постачальник зобов`язаний впродовж 2 (двох) робочих днів з дати отримання заявки покупця поставити покупцю замовлену партію товару в кількості та асортименті, що визначена у заявці покупця (п.5.2 договору). Датою поставки товару вважається дата отримання товару уповноваженою особою покупця в місці поставки та оформлення і підписання уповноваженими представниками сторін у встановленому законодавством України порядку видаткової накладної на кількість поставленого товару (п.5.6 договору). 
Відповідно до п.7.3.8 договору постачальник зобов`язаний надати покупцю податкову накладну, складену в електронній формі та зареєстровану в Єдиному реєстрі податкових накладних в порядку і строки визначені законодавством (якщо постачальник є платником податку на додану вартість).
На виконання умов договору, постачальником поставлено, а покупцем отримано товар на загальну суму 70 343,14грн, а саме: 28.05.2025 за видатковою накладною № СР-0020512 на суму 36 497,66грн (ПДВ 6082,94грн); 11.06.2025 за видатковою накладною № СР-0022313 на суму 26 046,72грн (ПДВ - 4 341,12грн); 25.06.2025 за видатковою накладною № СР-0024331 на суму 7 798,76грн (ПДВ - 1299,79грн).
За отриманий від відповідача товар позивач розрахувався в повному обсязі, що підтверджується платіжними інструкціями від 09.06.2025 № 1259, від 18.06.2025 № 1359 та від 30.06.2025 № 1458.
Відповідач склав та подав на реєстрацію податкові накладні від 28.05.2025 № 884, від 11.06.2025 № 982 та від 25.06.2025 № 1066, проте вони не були зареєстровані у встановленому порядку у Єдиному реєстрі податкових накладних.
Як зазначив суд першої інстанції та не спростовано сторонами, рішенням про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 15.05.2025 року № 125715 встановлено відповідність товариства відповідача критеріям ризиковості платника податку.
Як зазначає позивач, з моменту зупинення реєстрації податкових накладних від 28.05.2025 № 884, від 11.06.2025 № 982 та від 25.06.2025 № 1066, до сьогодні відповідачем не вжито достатніх заходів, визначених чинним законодавством, спрямованих на забезпечення реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. 
Позивач неодноразово звертався на адресу відповідача з листами та претензіями, копії яких містяться в матеріалах справи, з вимогою впродовж 5 (п`яти) робочих днів з дати отримання цих листів та претензій вжити необхідні заходи для усунення причин зупинення реєстрації податкових накладних щодо їх розблокування, відповідно до вимог законодавства, про що проінформувати позивача в письмовому вигляді.
Звернення позивача відповідачем залишені без відповіді та задоволення.
Оскільки відповідач всупереч умов договору та приписів ст.201 Податкового кодексу України не зареєстрував у встановленому порядку в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні за договором, що завдало відповідачу збитків на суму 11 723,85грн, останній звернувся до суду з позовною заявою.
Відповідач заперечував проти заявлених вимог, посилаючись на відсутність можливості зареєструвати податкові накладні, у зв`язку з відповідністю ТОВ«СМАРТ-ІНТЕГРАЦІЯ» критеріям ризиковості платника податку.
За результатами розгляду заявлених вимог, суд першої інстанції ухвалив рішення, яким позов задовольнив повністю, з мотивів викладених у рішенні.
Надаючи кваліфікацію спірним правовідносинам, судова колегія виходить з наступного.
За приписами статті 16 Цивільного кодексу України (далі – ЦК України) одним із способів захисту цивільних прав та інтересів судом є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) витрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Отже, збитки - це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ сторони, що обмежує її інтереси як учасника певних господарських відносин і проявляється у витратах, зроблених кредитором, втраті або пошкодженні майна, а також у не одержаних кредитором доходах, які б він одержав, якби зобов`язання було виконано боржником.
Для застосування такого заходу відповідальності як стягнення збитків необхідна наявність усіх елементів складу господарського правопорушення: 1) протиправної поведінки (дії чи бездіяльності) особи (порушення зобов`язання); 2) шкідливого результату такої поведінки - збитків; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками; 4) вини особи, яка заподіяла шкоду. У разі відсутності хоча б одного із цих елементів відповідальність у вигляді відшкодування збитків не настає.
Протиправною вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи (така поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці - діях або бездіяльності). Під збитками розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага тощо. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяними збитками виражається в тому, що протиправні дії заподіювача є причиною, а збитки є наслідком такої протиправної поведінки. Вина заподіювача збитків є суб`єктивним елементом відповідальності і полягає в психічному ставленні особи до вчинення нею протиправного діяння і проявляється у вигляді умислу або необережності.
Важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою і збитками є обов`язковою умовою відповідальності. Протиправна поведінка особи тільки тоді є причиною збитків, коли вона прямо (безпосередньо) пов`язана зі збитками. Непрямий (опосередкований) зв`язок між протиправною поведінкою і збитками означає лише, що поведінка оцінюється за межами конкретного випадку, і, відповідно, за межами юридично значимого зв`язку.
Відповідно до пункту 14.1.181 статті 14 Податкового кодексу України (далі – ПК України) податковий кредит - сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом V цього Кодексу.
За змістом підпункту "а" пункту 198.1 статті 198 ПК України, до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з придбання або виготовлення товарів та послуг.
Згідно з пунктом 198.6 статті 198 ПК України, не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями (тимчасовими, додатковими та іншими видами митних декларацій, за якими сплачуються суми податку до бюджету при ввезенні товарів на митну територію України), іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.
За змістом пункту 201.1 статті 201 ПК України у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з використанням кваліфікованого електронного підпису або удосконаленого електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, уповноваженої платником особи відповідно до вимог Закону України "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги" та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін. Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.
Згідно з п.89 підрозділу 2 «Особливості справляння податку на додану вартість» розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Виходячи з наведеного, нормами Податкового кодексу України на продавця (постачальника) покладено обов`язок в установлені терміни скласти податкову накладну та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних, чим зумовлено обґрунтоване сподівання контрагента на те, що це зобов`язання буде виконано, оскільки тільки підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними суми податку можуть бути віднесені покупцем товарів/послуг до складу податкового кредиту. Натомість відсутність факту реєстрації платником податку податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та завдає йому збитки.
З матеріалів справи вбачається, що на виконання умов договору позивачем сплачено вартість поставленого товару з урахуванням суми ПДВ, який складає 11 723,85грн, а відповідачем складено та подано на реєстрацію податкові накладні від 28.05.2025 № 884, від 11.06.2025 № 982 та від 25.06.2025 № 1066, проте з квитанцій про реєстрацію податкової накладної від 17.06.2025, від 27.06.2025 та від 14.07.2025 вбачається, що реєстрація зупинена.
Заявник в поданій апеляційній скарзі наголошує, що зупинення зумовлено прийняттям контролюючим органом рішення про відповідність ТОВ «Смарт Інтеграція» критеріям ризиковості, у зв`язку з чим здійснити реєстрацію податкових накладних здійснити технічно неможливо.
Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджено Кабінетом Міністрів України постановою від 11.12.2019 р. за № 1165. (далі - Порядок № 1165).
Згідно з п.6 Порядку №1165, у разі коли за результатами моніторингу платник податку, який склав та/або подав податкову накладну / розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.
У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації та містить, в тому числі, пропозицію щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації (пункти 10-11 Порядку № 1165).
Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджений наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 № 520 (далі - Порядок № 520).
Пунктом 2 Порядку № 520 передбачено, що рішення про реєстрацію/ відмову в реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН), реєстрацію яких зупинено, приймають комісії з питань зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН територіальних органів ДПС (далі - комісія регіонального рівня).
Відповідно до п. 4 Порядку № 520 у разі зупинення ПН/РК в ЄРПН платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у ПН/РК, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації ПН/РК в ЄРПН.
Згідно з п. 5 Порядку № 520 платник податку, який склав ПН/РК, реєстрацію яких зупинено, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації таких ПН/РК в ЄРПН може подати такі документи зазначені в цьому пункті.
Згідно з п. 6 Порядку № 520 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою складання податкової накладної/розрахунку коригування.
Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних / розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).
Згідно з п. 9 Порядку № 520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.
За результатами розгляду поданих письмових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку: або приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги» за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку; або надсилає повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі (далі - Повідомлення), засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги» за формою згідно з додатком 2 до цього Порядку з пропозицією щодо надання платником податку додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування; або приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі у разі надання платником податку копій документів, складених / оформлених із порушенням законодавства, та надсилає його платнику податку засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги» за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.
За результатами розгляду поданих додаткових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем їх отримання, приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги» за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.
Відповідно до п. 10 Порядку № 520 комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання / часткового надання додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, при отриманні Повідомлення; та/або надання платником податку копій документів, складених / оформлених із порушенням законодавства. 
Згідно з п. 12 Порядку № 520 рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.
Виходячи з викладеного, зупинення органами ДПС реєстрації податкових накладних та наступне подання пояснень та/або копій документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної (відповідно до помилок виявлених та зазначених в квитанції про реєстрацію податкової накладної), є частиною процедури реєстрації, яка надає можливість органами ДПС упевнитись в законності господарської операції, на підставі якої платник податків отримує право на податковий кредит.
Суд першої інстанції ухвалюючи оскаржуване рішення врахував, що з моменту зупинення реєстрації податкових накладних від 28.05.2025 № 884, від 11.06.2025 № 982 та від 25.06.2025 № 1066, відповідачем не вжито достатніх заходів, визначених чинним законодавством, спрямованих на забезпечення реєстрації податкових накладних в ЄРПН, зокрема відповідач не довів суду, що ним вживались заходи, визначені Порядком для реєстрації податкових накладних та не надав доказів в підтвердження оскарження рішення податкового органу щодо зупинення реєстрації. Вказане також не спростовано скаржником в ході апеляційного провадження.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 01.03.2023 у справі 925/556/21 зазначила, що з 01.01.2015 ПК не встановлює для платника ПДВ механізм, який би дозволяв йому включити ПДВ за відповідною операцією до складу податкового кредиту за відсутності зареєстрованої його контрагентом у ЄРПН податкової накладної, якщо контрагент за законом мав її зареєструвати. Такий платник ПДВ також не має у податкових відносинах права самостійно спонукати контрагента до здійснення реєстрації, а також не може спонукати контрагента оскаржити незаконні рішення, дії чи бездіяльність контролюючого органу, якщо вони були перешкодою у реєстрації податкової накладної у ЄРПН. Водночас саме від того, чи здійснить контрагент всі необхідні дії для реєстрації податкової накладної в ЄРПН, а у випадку незаконної перешкоди з боку контролюючого органу для реєстрації - від того, чи зможе контрагент успішно усунути ці перешкоди, фактично залежить виникнення права такого платника податку на податковий кредит з ПДВ.
Колегія суддів враховує, що оскільки саме від постачальника (продавця), який має визначений законом обов`язок вчинити дії, необхідні для реєстрації податкової накладної в ЄРПН (а також може у необхідних випадках ефективно оскаржити рішення, дії чи бездіяльності контролюючого органу, які перешкодили виконати цей обов`язок), залежить реалізація покупцем майнового інтересу, пов`язаного з одержанням права на податковий кредит з ПДВ за наслідками господарської операції, він (постачальник) залишається відповідальним перед своїм контрагентом у господарській операції за наслідки невчинення цих дій.
Тобто, якщо відповідач не виконав встановлений законом обов`язок з реєстрації податкових накладних чи виконав його неналежним чином, що підтверджується відповідним рішенням контролюючого органу, то це викликає неможливість включення сум ПДВ до податкового кредиту позивача та, відповідно, неможливість зменшення податкового зобов`язання на вказану суму, яка фактично є збитками позивача. 
В цьому зв`язку колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідач залишається відповідальним перед позивачем, оскільки саме він має обов`язок вчинити дії для реєстрації податкової накладної і може ефективно оскаржувати рішення/дії/бездіяльність ДПС, які перешкодили реєстрації, проте матеріали справи не містять жодних доказів в підтвердження вжиття відповідачем будь-яких заходів, що свідчить про його бездіяльність та свідоме порушення прав контрагента на отримання податкового кредиту.
Очевидним є прямий причинно-наслідковий зв`язок між діями відповідача щодо невиконання визначеного законом обов`язку з реєстрації податкових накладних та неможливістю включення сум ПДВ в розмірі 11 723,85грн до податкового кредиту позивача та, відповідно, зменшення податкового зобов`язання на зазначену суму, яка фактично є збитками цієї особи.
Враховуючи викладене, судова колегія погоджується з висновками суду першої інстанції про наявність в діях відповідача усіх елементів складу господарського правопорушення, у зв`язку з чим позовні вимоги про стягнення з відповідача збитків в розмірі 11 723,85грн є цілком обґрунтованими, доведеними документально та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.
Отже, викладені у рішенні суду першої інстанції, висновки відповідають встановленим обставинам справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим підстави для скасування чи зміни судового рішення відсутні.
Враховуючи вищенаведене, колегія суддів апеляційного господарського суду дійшла висновку апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Смарт Інтеграція" (вх.№202Х/2) залишити без задоволення, а рішення Господарського суду Харківської області від 12.01.2026 у справі №922/4051/25 залишити без змін.
Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати покладаються на скаржника.
Керуючись статтями 129, 269, 270, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1.Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Смарт Інтеграція" (вх.№202Х/2) на рішення Господарського суду Харківської області від 12.01.2026 у справі №922/4051/25 - залишити без задоволення.
2.Рішення Господарського суду Харківської області від 12.01.2026 у справі №922/4051/25 - залишити без змін.
3.Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок та строки оскарження в касаційному порядку встановлені статтями 286-289 ГПК України.

Повна постанова складена 22.04.2026.

Головуючий суддя П.В. Демідова

Суддя О.О. Крестьянінов 

Суддя О.В. Стойка