ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 березня 2026 року
м. Харків
справа № 645/8148/25
провадження № 22-ц/818/2135/26
Харківський апеляційний суд у складі:
головуючого судді – Тичкової О.Ю.,
суддів колегії – Пилипчук Н.П., Савенко М.Є.
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Міст»,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Міст»» на ухвалу Немишлянського районного суду м. Харкова від 17 грудня 2025 року у складі судді Ульяніч І.В.,-
ВСТАНОВИВ:
У листопаді 2025 року ОСОБА_1 звернулась до суду до Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Міст» про визнання трудового договору припиненим, стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку та моральної шкоди.
16.12.2025 року від представника відповідача ТОВ «Торговий дім «Міст» – адвоката Ашурової А.Р. надійшло клопотання про прийняття до спільного розгляду з первісним позовом зустрічного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Міст» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди.
Ухвалою Немишлянського районного суду м. Харкова від 17 грудня 2025 року у задоволенні клопотання ТОВ «Торговий дім «Міст» про поновлення строку на подання зустрічної позовної заяви ТОВ «Торговий дім «Міст» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди відмовлено. Зустрічну позовну заяву ТОВ «Торговий дім «Міст» повернуто позивачу.
Ухвала мотивована тим, що зустрічну позовну заяву подано з порушенням строків встановлених ухвалою суду про відкриття провадження у справі, вказані представником відповідача доводи щодо поважності пропуску нею строку на подання зустрічного позову є неспроможними, підстави для його поновлення відсутні. Крім того, предмети спору за основним та зустрічним позовами різняться, оскільки виникли з інших правовідносин та їх спільний розгляд занадто ускладнить розгляд первісного позову та може призвести до порушення розумних строків розгляду справи. 
В апеляційний скарзі представник Ашурова А.Р., яка діє в інтересах ТОВ «Торговий дім «Міст» просить ухвалу суду першої інстанції скасувати та направити справу для продовження розгляду.
Апелянт посилається на те, що ухвала суду є незаконною, судом неповно встановлені обставини справи, неправильно застосовані норми матеріального права та порушено норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи. Первісний та зустрічний позови взаємопов`язані та взаємовиключні, спільний їх розгляд є доцільним, оскільки вони виникають з одних правовідносин – трудових, які виникли між ОСОБА_1 та Товариством з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Міст»
Заслухавши доповідача, обговоривши доводи скарги та перевіривши матеріали справи, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.
Згідно матеріалів оскарження ухвали в провадженні Немишлянського районного суду міста Харкова перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Міст» про визнання трудового договору припиненим, стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку та моральної шкоди.
У грудні 2025 року від представника відповідача ТОВ «Торговий дім «Міст» – адвоката Ашурової А.Р. надійшло клопотання про прийняття до спільного розгляду з первісним позовом зустрічного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Міст» до ОСОБА_1 про стягнення завданої шкоди.
Згідно з ч. 1, 2ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.
Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.
Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за наявністю одночасно двох умов: 1) обидва позови взаємопов`язані; 2) спільний їх розгляд є доцільним.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі №916/3245/17 зазначено, що ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема, коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.
У постанові від 20 березня 2019 у справі № 910/2987/18 Велика Палата Верховного Суду також вказала, що взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах, а також у тому, що вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.
У постанові від 18 грудня 2019 року у справі № 200/22329/14-ц Велика Палата Верховного Суду наголосила, що зустрічний позов є матеріально-правовою вимогою відповідача до позивача, яка заявляється для сумісного розгляду з первісним позовом, оскільки задоволення його вимог унеможливлює задоволення вимог позивача. Зустрічний позов має бути пред`явлений лише до первісного позивача (або одного зі співпозивачів).
Конструкція ч. 2ст. 193 ЦПК вказує на її імперативність, тобто, суд позбавлений широкого розсуду щодо доцільності прийняття зустрічного позову; умовою цього є посилання у зустрічному позові на обставини, за якими задоволення зустрічного позову матиме наслідком повну або часткову відмову у задоволенні первісного позову, та виникнення позовів з одних правовідносин.
Зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги. Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін. Зустрічний позов повинен бути взаємно пов`язаний з первісним. Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому: а) обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору; взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; б) вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись; в) задоволення зустрічного позову може виключати повністю або частково задоволення первісного позову; подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.
З матеріалів справи убачається, що предметом первісного позову визнання трудового договору припиненим, стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку та моральної шкоди, а предметом зустрічного позову до ОСОБА_1 є стягнення завданої шкоди
Отже, первісні та зустрічні позовні вимоги є взаємопов`язаними та випливають із єдиного предмета спору — трудових правовідносин, що виникли між ТОВ «Торговий дім «Міст» та ОСОБА_1 .. Обидва позови подані між тими самими сторонами, ґрунтуються на тотожних фактичних підставах та обставинах, а також стосуються одного й того самого кола прав і обов`язків сторін.
Фактичні обставини, на які посилаються сторони у первісному та зустрічному позовах, є спільними та підлягають доказуванню в межах одного судового розгляду, що зумовлює їх процесуальну взаємозалежність та свідчить про доцільність спільного розгляду таких вимог з метою всебічного, повного й об`єктивного вирішення спору.
Тому у разі прийняття судом зустрічної позовної заяви та задоволення її вимог судом, буде досягнута мета основного та зустрічного позову, а саме вирішення претензії одночасно обох сторін.
За таких обставин, суд першої інстанції дійшов необґрунтованого висновку про повернення зустрічної позовної заяви, оскільки об`єднання вказаних позовів в одне провадження є доцільним.
Крім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини (далі – ЄСПЛ), реалізуючи положення Конвенції необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішенні питання щодо прийняття позовної заяви або скарги — є порушенням права на справедливий судовий захист.
Зокрема, у рішенні від 13 січня 2000 року у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» та у рішенні від 28 жовтня 1998 року у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнано порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції.
У зв`язку з наведеним судова колегія дійшла висновку, що у даній справі пропуск строку для пред`явлення зустрічного позову, встановленого частиною першою статті 193 ЦПК України, сам по собі не може бути підставою для відмови у прийнятті зустрічного позову ТОВ «Торговий дім «Міст».
За правилами ст. п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права.
З огляду на зазначене апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для вирішення питання про прийняття зустрічного позову.
Керуючись статтями 374,379,381,382 ЦПК України, апеляційний суд
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Міст» - задовольнити.
Ухвалу Немишлянського районного суду м. Харкова від 17 грудня 2025 року – скасувати.
Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення та касаційному оскарженню не підлягає.
Головуючий          О.Ю.Тичкова

Судді           Н.П. Пилипчук

М.Є. Савенко